— 69 — 



Oumbalaria muralis i Potentilla recla var. sulphurea, Ervum hirsutum. Vida la- 

 thgroides i V. segetalis. Početkom svibnja cvatu Veronica Jacouini, Salvi a pra- 

 tensis, Rammculus bulbosus, Trifolium pratense. Cephalanthera alba. Myosotis hispida, 

 Hi ero ci ion transsijlvanicum , Galium lucMum, Geranium sanguineum, Aly8$um 

 alvssoides. Procvao je i JJianthus croaticus, Ophrgs fueiflora, Phleum Boehmeri. 

 Festuca ovina, Medicago lupulina. Echium vulgare. Cgtisus nigricans. 



U smrekovim šumama vlažna, humozna tla prve su proljetnice Caltha pa- 

 lustris. Cardamine amara. Allium ursinum. Chrgsosplenium aUernifolium. Pulmo- 

 naria officinalis, Asarum europaeum, Banunculus lanuginosus. U travnju sam tu pri- 

 bilježio Valeriana dioica. Lamium oroala, L. luteum, Geranium phaeum, Euphorbia 

 amygdaloides, Glechoma hederacea (na prisoju G. hirsuta), Vinca minor, Viola sil- 

 vestris, Fragaria vesca, Oxalis acetosella, Sanicula europaea, Galium vernum i G. 

 cruciatum. 



Po travnatim, šikarastiin bregovima cvatu od proljetnica u travnju Silnu 

 nemoralis, Cerinthe minor, Veronica Jaauini, V. chamaedrgs, Euphorbia verrucosa, 

 E. cgparissias. Banunculus bulbosus. Geranium rotundifolium, Ajuga genevensis, Po- 

 Ivgula vulgaris, Orchis tridentata, A rabiš Gerardi, Barbarea praecox; od grmova 



Evonymus vulgaris, od grmića Ogtisus hirsutits. 



U drugoj polovini svibnja žuti se u kratkoj travi Hippocrepis comosa, pro- 

 cvala je Campanula persidfolia, Stachgs renta, Helianthus chamaecistus. Melilotus 

 officinalis, Reseila lutea, od trava Roeleria en-splendens A. grandiffora. otvoraju 



se cvijetovi od plan inča 1 (Buphthalmum solicifolium), zabijele se opojni cvije- 

 tovi kaline (Ligustrum culgare) i svibovina (Cornus sanguinea). 



Za proljetnu floru hrastovih šuma i njihovih okrajaka bilježim Lathyrus 



montanus, L. vernus, Fragaria moschata, F. vesca, Banunculus lanuginosus, Sym- 

 phythum tuberosum, Hgoseris foetida, Puhnonaria inollisima, Lithospermum purpureo- 



eoeruleum, Stellaria holostea, Carev flava, Lamium luteum, Senecio spatulifo/ius, 



Convallaria majalis, Hierochloa australis. Glecoma hederacea. 



Početkom svibnja nađe se Hieracium silvaticum, Astragalus ghjcijphgllos. 



Euphorbia ilu/cis, Luzula nemorosa, Polygonatum officinale, Campanula patula, 



Orchis pallens, Knantia drumeia var. Heufieliana, Geranium Boberfianum, Hacauetia 



epipactis. 



Upoznavši glavne prethodnice i proljetnice zagorske proljetne Hore prelazim 



na opis pojedinih vegetacionih formacija šuma, šikara, formacija bez drveća i for- 

 macija stijena ili tako zvanih „otvorenih formacija". 



C. Biljne formaciie Zagorja. 

 I. Formacija sama. 



1. Formacija hrasta kitnjaka (Quercus sessiliflora) i hrasta cera (Q. 

 cerris). Za južne krajeve Zagrebačke gore, za njezine dubrave i lugove značajan 

 je hrast lužnjak (Quercus pedunculata), a za sjeverne krajeve hrast brdnjak 

 ili kitnjak (Q. sessiliflora), koji je nekoć pokrivao brda i bregove. Na to nas 

 danas sjećaju samo ostaci njegovih velikih šuma, koje su svoje tlo morale pre- 

 pustiti kulturnomu bilju, u prvom redu vinovoj lozi. 



Hrast kitnjak raste i u Zagorju po pjeskovito-ilovastu tlu, dok njegov drug 

 cer (Q- cerris) voli laporastu i vapnovitu tlu. Ima u Zagorju, tamo oko Macelja 

 i Trakošćaua, i čistih šuma hrasta kitnjaka, a ima i takovih šumica cera, no 

 inače su šume prvoga hrasta mješovite. 



Gotovo je čista ona šuma hrasta kitnjaka što je zapremila kod Krapine 

 pristranke brijega, koji se spuštaju od Sv. Triju Kralja u Dolac, gdje je za- 

 rubljuju umjetni nasadi smreke. Tjemenicu Svetotrikraljskog brijega pokriva 



1 Tako zovu ovu biljku oko f'učerja. od koje se žuti laporno tlo brijega Planine. 



