— 71 — 



dogo viri/n iiiiiki var. praealta, Bellis perermis, Latlnjrus vernus, dok tlo cerove 

 šume pokriva L. montanus i Asjragalus glycyphyllos, Od proljetnih trava zna- 

 čajna je Hierochloa australis i Tritieain irichoforum. Na šumskim pjeskovitim 

 čistinama udara u oči Jasione moiiUiiui. 



Kod Trakošćana razvila se formacija hrasta kitujaka po pješčenjaku, u kojoj 

 ima od drveća i Tilia parvifolia, od grmića Cgtisus scoparius i C. hirsuttts, koji 

 bude i 1'5 m visok. Od niskog bilja ima tu Centaurea steuolepis, Laserpitium 

 prutltenieum, ]'erbascum ihapsiforme, a mnogobrojno i neobično bujno Dianthus 

 iarbatm; značajna je umbelifera Angelioa certieillaris. 



U Trakošćanskoj gori kod Crne mlake zarastao je hrastom kitnjakom Vu- 

 zenečki brijeg, kojemu sterilno tlo pokriva Pteriilium aguilinum. 



Na krču hrastove šume kod istoga mjesta pribilježio sam Senecio sarrace- 

 nicus, Cirsium arvense, Lindria vultfaris, CalamagrosMs epigeios. Chrj/santhemum 

 vulgare, a po suhu tlu Erigeron acer. 



Od parasita živi na hrastu imela žuta (Loranthus europaeus). 



2. Formacija bukve (Fagus silvatica). Uza smreku (Picea excelsa) naj- 

 brojnije je stablo hrvatskog Zagorja bukva, a u bjelogorici najznačajnije stablo 

 pontičke Hore, koje tu i tamo pokriva čitave bregove bilo kao niska ili visoka 

 šuma, bilo kao sitnogorica. Ima bregova, na kojima je čista ili je pomiješana 

 s .drugim listopadnim i iglastim drvećem. 



Ako je bukova šuma gusta, onda joj je i u Zagorju najbujnija vegetacija 

 uz njezine prikrajke, gdje imaju biljke dovoljno svijetla i topline. Bujna joj je 

 vegetacija i po čistinama i krčima. a zanimljiva po onim stijenama, koje bijahu 

 nekoć u gustoj šumi, a uništila je čovječja ruka i sjekira. Bujnije je bilje uz 

 vrela, potoke i potočiće, koji protječu bukovu šumu. a najbujnije s proljeća, kad 

 su zastupnici rodova najbrojniji. 



Pod Jesenjem gornjim istakle se Galo viceve pećine, a njima sučelice 

 kameni vršak Srebrnica, gdje ima u grmlju Anemone hepatica, Knautia dryt 

 meia f. Heujf'elimia, Aruncus silvester, ffyposeris foetida, Hgpericum montanum, 

 (•'iiliiiiii sllvaticum, Daucus earota, Ooronilla curin. 



Uz potok Srebrnicu raste Viburnum opulus, Humulua lupulus, Cornus san- 

 guinea, tiiipatorium cannabinum, Equisetum majus, Holcus lanatus, Pulicaria dy- 

 senteriea, EpiloMum hirsutum, Lyihrum salicaria,. 



Na daljnom isponu dolazimo u regiju bukove šume. koja pokriva kraj 

 Strahinčice, što zovu Podstrmina, gdje dominira bukva, koja druguje sa 

 brijestom (Ulmus, glabra = U.montana) i bijelim javorom (Acer pseudo- 

 platanus). U sitnogorici raste borovica, Doplate mezereum, 1). Icmreola, Bosa 

 arvensis, brojan je Tatnnus communis i bršljan, koji pokriva tlo i stijene u 

 šumi. Nisko rastliustvo ove bukove šume bijaše zastupano po ovim vrstama : 

 Chaerophyllum hirsutum, Aegopodium pofiagraria, Aruncus silvester, Gali um cru- 

 ciata, G. veru um,, G. silvaticmn, l'icia oroboides, Astragalus glycyphyllos, Hijpe- 

 rium hirsutum, H. montanum, Preiianthes purpureu, Petasitts albus, Knautia tlrij- 

 meia, Melampyrum silvaticum, M. nemorosum, Pariš quadrifolius, Epilobium mon- 

 tanum, Valeriana officinalis, Campanula trachelium, Trijolium agrarium, Jmpatiens 

 uoli tangere, Banunculus lanuginosus, Cyćlamen europeum, Hieracium silcaticum, 

 Luzula nemorosa, Geum urbari um, Geranium Robertianum, G. phaeum, Oxalis ace- 

 tosella, Gentiaua asclepiadea, Lactura muralis, Stachgs alpina, St. silvatica, Asarum 

 europaeum, Cardamiue bulbifera, Centaurea nigriseens, Senecio sarracenicus, Viola 

 silvestris, Oircaea lutetiana, Lamium orvala, Brunella vulgaris, Eupatorium canna- 

 innam, Asperula odorata, Serratula tin.ctoria, Epipactis viridifiom, E. latifolia, 

 Blata nihtra bifolia. 



Od pteridofita žive u Podstrmini Scolopendrium vulgare, Aspidium filix fe- 

 mi.na var. fissidens, A. lobalum var. subtripinata, A. fili.r mas var. crenutum, A' 

 montanum, Asplenium trieliomanes. 



Do šume je ., rudina", na kojoj raste breza, trepeti jika (P opulus tre- 

 mulaj, borovica i po rudine značajna buja d. 



