— 72 — 



Od niskog bilja ima na ovoj rudini Leontodon hispidus var. pratensis, <inu- 

 phalium silvaticum. Hifpericum perforatum, Chrgsanthemum leucanthemum, (irn- 

 tiana erueiata, Dorycniutn germanicum, Salvia verticillata, Teucrium chamaedrys, 

 Artemisia absynthittm, hysimachia punetata, Echium vulgUre, lnulu conyza, Eri- 

 geron anmms, MelUottu officinalis, Achillea millefolium, Cirsvum arvense, Vida 

 oraeca, ( entaurium umbeUatum, Ononis spinosa, Erigeron acer, Satureja vulgarie, 

 Hj/pochaeris radicata. 



Prama Hajdinu zrnu 1 čista se bukova šuma gubi i prelazi na samom 

 brijegu pomalo u „mješovitu šumu", koja je sa južne strane složena od 

 cera (Quercus cerris). crnog grabra (Ostrga carpinifolia), crnog jasena 

 (Fraocinus ormu), divljih krušaka (Pirus piraster), javora- m li ječka 

 (Acer platanoides) koji bude i 3 dm debeo, bijelog javora (A. pseudo- 

 platanuu / i i ar o r a- kl e n a (A. campestre), brijestaf Ulmus gldbra) i bijelog 

 grabra f Carpinus betulus). 



Sjevernu stranu brijega pokriva bukva sa bijelim javorom, brekinja 

 (Sorbus torminalis) i vrba iva (Salix caprea), a gubi se u bukovoj šumi 

 crni grabar. 



U sitnogorici raste drijen (Cornus mas), glog (Mespilus monogyna), Co- 

 ryllus avellana, Viburnum lanterna, Prunus spinosa, Ogtisus hirsutus, Genista tinc- 

 toria, a Clematis vitalbu kao povijuša debela je kao nadlaktica i stvara u sitno- 

 gorici neprohodne guštike. 



Od niskog bilja navodim za ovu mješovitu šumu : Geum urbanum, Valeriana 

 officinalis, Achillea millefolium, Lili um martagon, Digitalis ambigua, Aconitum 

 vulparia, Satureja vulgaris, Trifolium arvense, T. repens, T. medium, Rammculus 

 acer, Galium albinu, <;. vernum, G. aparine, Orgganum vulgare, Geranium phaeum, 

 G. Robertianum, G. sanguineum, Urtica dioica, Astragalus glycyphyllos, Dactglis 

 glomerata, Veronica teucrium var. major, V. chamaedrys, Medicago falcata, Stachgs 

 officinalis, Lysimachia punetata, /ris graminea, Peucedanum austriacum, Fragaria 

 mosehata, Centaim a stricta. C. jacea, Agrimonia nipatoria, Laserpitium lati toli nm, 

 Heracleum sphondglium- , Potentilla reda var. sulphurea, Epilobium montanum, 

 Inula salicina, Chrysanthemum corymbosum, Laihyrus pratensis, Atropabella iloni/a, 

 Gnaphalium silvaticum, Cardamine impatiens, Sanicula europaea, Cnidium apioides, 

 po prisoju Brunella grandiflora i lAnum fiavum. 



Vanredan je ures Hajdina zrna zvončika Campanula bononiensis, kojoj bude 

 ucvast i 3 dm duga a ponese 80 — 90 cvijetaka ! 



Bukova šuma bez primjese iglastog drveća, pokriva i onaj brijeg, na kojem 

 se osovljuje grad Trakošćan. Porasle su u njoj omašne bukve. Carpinus betulus, 

 a kao visoko i na 3 dm debelo stablo Acer campestre; glogovi Mespilus oxya- 

 caniha i M. monoggna budu i 1"5 dm debeli, dok je Acer pseudoplalanus ostao 

 grmen. Raste tu i Sambucus nigra i 8, ebulus, uz okrajak nađe se i po koji 

 kestenić. dok se po tlu zeleni bršljan. 



Bukovoj šumi uz Trakošćansko jezero prekrasnim su uresom dvije biljke : 

 ■od rozaceja Aruncus silvester, a od krucifera I/unaria redi vira: prva pokriva u 

 hiljade čitavo tlo, podavajući šumi vanredno ugledno lice; druga velika i srco- 

 lika lista udara u oči u svojim skupinama raspucanim plodovima, koji se na 

 suncu prelijevaju poput sedefa. Brojna je vladisovka GenUana asclepiadea i Osealis 

 acetosella. 



Od niskog bilja ima još u ovoj šumi: Vida oroboides, V. sepium, Coronilla 

 varia. Euphorbia dulcis, /•.'. amygdaloida, Doronicum croaticum, Laminni orvala, 

 Epipactis viridifiora, Melica nutans, Festuca gigantea, Calamagrostis epigeios, Ser- 

 ratula tinetoria, Geranium phaeum, Asperula oaorata, Dianlhus barbatus, Melandrgum 

 silvestre, Luzula nemorosa, Sanicula europaea, Galium silvaticum, Banunculus lanu- 

 giiiošits. .iegofioi/iam podagraria, Heracleum sphondylium, Pulmonaria ojficvnaMs, 

 Hifpericum hirsutum, Cgchtmen europaeuni, Viola silvestris, Parietaria metu. Stel- 

 lariii aguatica, (■rum urbanum, Fragaria mosehata, Achillea millefolium, Eupato- 



1 Tako narod zove ovaj brijeg, a ne zove ga „HajdidSko zrno". 



- Krivo rade oni. koji pi>n ..II spondrlium" (Indez Kewensis. I . p. 1131.). 



