— 73 — 



rium carmabinvm, Salviu glutiuosa. S. verticillata, Geranium Robertianum. Glechoma 

 hederacea. Asarum europaeum, Seneeio saracenicus, Lotus corniculatus, Chaero- 

 phgllutn hirsulum. Chrysanthemum leucantkemum, Brunella vulgaris. 



Pteridofiti. Pteridium aguilinum, koju paprat zovu i ovdje „stelja", 

 Aspidium tili.v mas," Asplenum trichomanes, Blec/rn/nn spicdnt. 



Pristranke brijega Ručice kod Macelja zapremila je kestenova šuma 

 u kojoj se kesten (Castauea sativa) razvio u stablo, a zamjenjuje ga poslije 

 bukva i bijeli graba r. Rjeđe su lijeska i jalša, a rasijane smreka 

 i jela. U stabalce se razvila i Rhamnus frangula. 



Uza šumske prikrajke raste Acer saniculaefolium, od pteridofita Aspidium 

 ftlix mas) A. filiifeinina, A: phegopteris i Blechnum spicant. $ njima rastu tu 

 i Melanđryum silvestre, Seneeio saracenicus (rpimice) i Eupatorium cannabinum 

 a uz šumske jarke Ručice brojno Impatiens noli tangere, Crepis paludosa, Aari- 

 monia eupatoria, Hgpericum hirsittum. 



3. Formacija bora. Kršno i vapoovito tlo Ravne gore zapremila je po 

 ravnjaku i po pristrancima borova šuma; u njoj vlada obični bor (Pinus sil- 

 vestrisj, koji se odavle siri kao šuma prama Klenovniku, Maruševeu i Viniei ; a 

 ima borika i u pođgorju Ivančice oko Ivanca. Borja i Lepoglave. 



Borova šuma na Ravnoj gori nije čista, već ima u njoj elemenata iz forma- 

 cije bukve, koji ovoj mrtvoj šumi podavaju živabnije lice. 



Bor druguje sa brezom. Pod Ravnom gorom oko sela Bohinjaka na ..Beloj 

 zemli" brezova je šuma, koje je tlo na gusto zaraslo vrije som (Calluna vul- 

 garis) i steljom (Pteridium aauilinum). Ima u borovoj šumi i Populus trenmla, 

 brojno Frassinus ornus, Titia platyphyllos, Acer campestre, od grmova bukvić, 

 hrastić, Rhamnus frangula, Cornus sanguinea, C. mas, Vibumum lantana, Ber- 

 beris vulgaris, Juniperus cammunis, Bosa arvensis, od grmića Daphne laureata, Do- 

 rycnium germanicuni, Cytisus elongatus, C. supinus, C. Jnrsutus i C. nigricans; 

 povijuše i penjalice zastupa Clematis vitalba i Hedera helix. Na mrtvoj zemlji bo- 

 rove šume ima ovog niskog bilja : Gentaurea scdbiosa, C. nigrescens, C. variegata 

 1 jacea, Leontodon hispidus, Erigeron ucer, Buphthalmum saticifolium, Achillea 

 millefolium, Hieracium pilosella, Carlina vulgaris, Solidago virgo aure/t, < ichorium 

 inthgbus, Antennaria dioica, Seneeio erucifolius. 



Labiatae. Brunella grandiflora, B. laciniata, B. vulgaris, Thgmus ovatus, 

 'l'eiicrium chamaedrgs, T. botrys, Oryganutn vulgare, Satureja odnos, S. calamintha, 

 S. vulgaris, Salvia verticillata. 



Umbell if erae. Sanicula europaea, Peucedanum oreoselinum, Laserpitium 

 siler, Pimpinella saonfraga, Seliuiuu carvifolia, Daucus carota, Hacguetia epipactis. 



Leguminosae. Anthyllis vulneraria, Medicago lupulina, M. faleata, Tri- 

 folium medium, T. repens, Lotus corniculatus. 



Campanulaceae. Campanula bononiensis, '('. trachelium, C. persici/olia. 



Scro ph ulariac eae. Digitalis ambigua, Melampgrum nemorosum, Ver- 

 baseum nigrum, Veronica Jacguini, V. officinalis. 



Iz drugih porodica i rodova rastu u boriku Ravne gore : Aspentla cynan- 

 ehica, A. odorata, Echiunt vulgare, Hgpericum perfordtum, Oxalis acetosella, Malva 

 mosehata, Euphorbia cgparissias, Mercurialis perennis, helleborus dumetorum. Ane- 

 mone triloba, Knautia drumeia, Scahios« Hladnikiana, Thesium bavarum, Silene 

 venosa, Plantdgg laneeolata, Arabis arenosa, Primala vulgaris, Centaurium umbellatum, ■ 

 Cyclamen europaeum, I olggala vulgaris, Geranium sanguineum, Orchis sambucina, 

 Listera ovata 1 . Ćephalanthera alba, Epipactis atropurpurea, Arithericum ramosum, 

 Agrostis vulgaris. 



Pteridophvta. Aspidium angulare var. liashtlata, Scolopendrium vulgare. 

 Cgstopteris fragilis var. anthriscifolia. 



Na travnatim, šikarastim prostorima borika do crkvene kuće ima Trifolium 

 montanum, T. pratense, Lappula eehinata, Onjganum vulgare, uz grmove Astrantia 



1 Ove dvije orhidaceje ubrao sam 12. svibnja g. 1889.. a druge nekoje vrste, 

 koje sara pridao, 20. lipnja g. 1888. 



