— 75 — 



5. Formacija smreke (Picea excelsa) i jele (Abies alba). Sa bukvom 

 graniče također smreka i jela, kao glavni zastupnici iglasta drveća. Na 

 podanku i na pristrancima Bukova vrha raste jela, gore više bukva i jela 

 a na tjemenici bukve stare 120 150 godina. Kako bukva zalazi u for- 

 maciju jele i smreke i obrnuto, ima tu biljki, koje prate i jednu i drugu 

 formaciju. Od drveća ima Ulmus glabra, Betulu pendulu, Populus tremulu, 

 Acer pseudoplatanus, A. catnpestre, od stabalaca, grmova i grmića Rhamnus fran- 

 gula, Sorbus torminalis, Corglus avellana, Prunus spinosa,' llex aguifolium, Juni- 

 perus, communis, Vaccinium myrtillus, ('u/lunu vulgaris, Daphne mezereum, 1>. 

 /aureolu, Sambucus racemosa, Genista tinetoria, G. germanica, Cgtisus hirsutus, 0. 

 nigricans i C. scpparius, koji je tu i tamo porastao pojedince, im kod Cemernice 

 je zarubio šumske okrajke sve tamo do Trakošćana često u društvu sa m a 1 i- 

 nom (Iiul'us iilueus) i bj elo glavicom (Dorycnium germanicum). Penjalice za- 

 stupa Hedera helix, Clematis vitalba, Solanum dulcamara, Astragalus glyciphyllos, 



<>d niskog bilja ima u ovoj formaciji po okrajcima Achillea millefolium. 

 Chrysanthemum vulgare, Ch. leucanthemum, Pimpinella maior, Trifolium medium, 

 Thymus ovafus, Campanula glomerata, C. trachelium, Lythrum salicaria, Hypericum 

 hirsutum, H. perforatum, Erigeron canadense, Galitim verum, Cirsium palustre, C. 

 oleraceum, Stachys officinalis, Aruncus silvester, Centaurima nmbellatum, Ficris 

 hieracioides, Gentiana asclepiađea, Lamium orvala, Knautia drytneja, Pteridium 

 aguilinum, Senecio suracenicus, Melandryum silvestre, Lactuca muralis, Aegopodium 

 podagraria, Tussilago farfara, a u vodenim jarcima do šume Typha latifolia. 



U šumi jele i smreke na Podškruti kod ( emerniee raste i Laseipitium 

 prutenieum. Latin/rus silvestris, Dianthus harbatus, Thalictrum flavum, a pod suhim 

 čistinama Campanula patula, C. persicifolia, Digitalis ambigua, Aconitum vulparia, 

 Veronica officinalis, Selinum carvifolia, Sanicula europaea, Gnaphalium silvaticum, 

 Eupatorium cannabinum, Deschampsia caespitosa, Serratula tinetoria, Erigeron 

 annuus, Petasites albus, Epildbium montanum, Galium silvaticum, Silnu viridi- 

 fiora, Asarum europaeum, Pulmonaria officinalis, Fragaria vesca, Melittis melisso- 

 plnjllum, Geranium Robertianum, Viola silvestris, Mentha pulegium, Verbena offi- 

 eiiiulis, Potentilla erecia, Cyclamen europaeum. 



Ima čistina, gdje po vlažnom tlu raste Oxalis acetosella, dok je za suho tlo 

 značajan Majantkemum bifolium. Ovaj ima obično ,,d v a" srčasto-jajolika lista, 

 ali ima (iako rijetkol i pojedinaca sa ,,j e d n i m" listom, koji veličinom zaprema 

 gotovo „dva", za koje Asehorson i Graebner (Synopsis, III., p. 3051 bilježe, 

 da „n e cvat u u pojedince, .,da sich die Bliltenstengel an einem Exemplare 

 oft nicht jahrlieh ausbilden". 



Među tipičkim pojedincima ove prekrasne biljčice, takovih je, koji imaju 

 na stabljici po tri omanja lista. To je var. trifolium. 



Dosad nijesam našao odlike sa četiri lista, no bilježi je ( >. P e n z i u g 

 i dodaje ovo: ,,. . . J a e g e r sah einmal die beiden Blatter gleich hoch inserirt 

 und an der Basis verwachsen, so dass eine Ascidie diphvle bildeten". 1 



U ovoj šumi raste i vranino oko (Pariš guadrifolius) koje ima pod cvi- 

 jetnom stapkom obično četiri eliptička ili naopako jajolika lista. Tu sam 

 naišao na zanimljiv teratološki pojav : udarilo mi u oči nekoliko egzemplara sa 

 pet listova (var. quinquej olius), dok Ascherson i Graebner (1. c. p. ol8.) 

 poznaju i pojedince sa t r i lista, koji često „ne cvatu". Ima pojedinaca i sa 

 šest listova (var. sexifolius; Tirol, Innsbruck), dapače i sa sedam listova, 

 kakove je Schweinfurth našao kod Nižnjeg Novgoroda, al među njima nijedan 

 sa četiri lista. 2 



U Podškruti vidio sam to,ya dana i drugi teratološki pojav : našao sam od 

 Platanthera bifolia pojedinaca sa jednim listom, dok Ascherson i Graebner 



1 0. Penzing: Pflanzen-Teratologie svstematisch g;eordnet. II. Bd. Genua 1894. 

 p. 401. 



2 Nijesu rijetki pojedinci sa p e t listova, a takovi imaju katkada u perigonu 5 

 vanjskih listića ili toliko nutarnjih, a '.'x4 prašnika. (Kirchner. L o e w. Schrotter 

 1. c. p. 649). 



