— 77 — 



Nisko bilje zastupaju u ovoj formaciji i ove biljke: Teucrium chamae- 

 dn/s, T. botrgs, Convolvolus arvensis, Lotus corniculatus, Eehium vulgare, Lappula 

 echinata, Galium album, Buphthalmum salicifolium, Medicago lupulina, Euphorbia 

 cgparissias, E. helioscopia, Hypericum perforatum; Crcpis'foeUdd, Picris h i era cio ideš, 

 Sherardia arvensis, Artemisia absynthium, Stachys pdlustris, Salvia vertićUlatđ, 

 Thymus ovatus, Galeopsis augusfifolia, Brunella vulgaris, Ajuga genevensis, Satureja 

 acit/us, Hieracium pilosella, Cerinthe miuor, Silene venosa, Sonchus laevis, Anagallis 

 arvensis. Bori pa silvestris, Satureja vulgaris, Verbena officinalis, Cgclamen euro- 

 paeum, Lithospermum offlcinale, Onopordum acanthium, Campanula persicifolia, 

 Asperula cynanchica, Authericus ramosus, Prinuda vulgaris, Galaut/ius uivalis, So- 

 lanum uigram ?, Melampgrum nemorosum, Fragaria vesca, Serratula tinetorid, 

 PAgsalis alkekengi (jabučnjak), I nula salicin«. Verbascum nigrum, Polypodium 

 vulgare. 



Prije iio što dohvatiš vrh Jelenske pećine, iznenadit će te pod šikarastim 

 prikrajcima poslijednje staze u nas rijetka Viola mirabilis, koju „Flora croa- 

 tica u (p. 287.) bilježi samo za Ivančicu, dok je zaista ima i po drugim zagor- 

 skim krajevima, pak i na Kalničkoj gori, na što svjedoče eksikati u Vukotino- 

 vićevu herbaru. 



Sa apsolutnom visinom terena šikarasta se šuma sve više gubi, a sve se 

 više pojavljuju elementi prave ili visoke šume, dok se dalje od Jelenske pećine 

 na Maloj gori ne zbiju u šumu. U njoj dominiraju crni jasen i hrast kit- 

 njak (Quercns sessiliHora ), s kojima druguju Pirus torminalis (brojno), P. aria 

 var. obtusifolia, Acer pseudoplatanus, A. campestre, Pirus piraster, Carpinus be- 

 fulus, Oslnja carpinifolia. 



Od grmova i grmića ima tu A<er saniculaefolium, Cornus mas, G. sanguinea, 

 Daphne laureola, od povijuša i penjalica Hedera heli.r, Tamnus communis, Astra- 

 galus glyciphyllos l Polggonum convolvulus. 



Uz okrajke i po šumskim čistinama gdje je flora najbujnija. rastu: Hac- 

 ouetia epipactis, Aegopodium podagraria, Stachgs alpina, Astrantia major, Gera- 

 nium HoliertiauuM, Dianthus barbatus, Chaerophgllum hirsutum, Hypochoeris macu- 

 lafa, Epipactis viridiflora (pojedince), Digitalis ambigua, Virsium panuonirum, C. 

 lanceolatum, Peucedanum austriacum, P. oreoselinum, Mercurialis orata, Lathgrus 

 niger, Melittis melissophgllum-, Silene uutaus, S. viridijiora, Satureja vulgaris, Sta- 

 chgs oflicinalis, Gym nađen ia conopoea, Anthericum ramosum, Trifolium rubens, Cen- 

 taurium umbellatum, Serratula Hnctoria, Potentilla ereeta, Melam/pgrum nemorosum, 

 Inula congza, I. salicina, Hypericum montanum, H. perforatum, Cynoglossum offi- 

 cinale, Atropd bella donna (tu i tamo), Geranium phaeum, Fragaria mosehata, 



Pteridofite zastupa Aspidium Jilix nias-genuina, Asplenum trichomanes, A. 

 ruta muraria var. Brunfelsii i Pteridium aguilinum. Od juukaceja brojna je Lu- 

 zula nemorosa, od gramineja DaHglis g/omerata, od drugih tipova Hgoseris foe- 

 tida, Laserpitium siler, koji tu i tamo pokriva čitavo tlo šumskih čistina. Buph- 

 thalmum salicifolium, koji se odlikuje svojom visinom i velikim cvijetovima, uz 

 prikrajke je brojna Achillea distans, u stotinama se modri 'Campanula bouonieusis, 

 a na hiljade ima šumske jagode (Fragaria mosehata). 



Prama Velikoj Gori hrast se pomalo gubi. a pojavljule se bukva, koja se 

 napokon zbije u šumu, u kojoj druguje sa bijelim javorom (Acer psetidopla- 

 tanus), sa j avor om-ml j ečkorn (A. platanoides) ; i sa brojnom mukinjom 

 (Pirus aria obtusifolia). Na višim se isponima gubi bukva u hrastovoj šumi, u 

 kojoj dominira c e r. 



Po čistine Velike gore značajne su ove biljke : Mercurialis ovafa. Epipactis 

 riridijioru, od gramineja Brachgpodiuvi silvaticum i Phleum Boehmeri. 



Sa kraja šume ugledat ćeš Frukove travnike, koji pokrivaju zaobljenu 

 tjemenicu brijega i njegove pristranke u mješovitoj šumi. 



Uza šumske prikrajke i na samim travnicima stvaraju pojedini grmovi ši- 

 kare i značajne ljeskare. Po njima raste, osim navedenih, i trepetljika 

 (Populus Iremula), Bosa dumalis, Genista Hnctoria, Daphne mezereum, od povijuša 

 Olematis vitalba. 



