— Sli 



Do 12. lipnja g. 1916. isticala se po livadama Stachpa ofjinnalis, a pored 

 nje pojedine vodopije (Cichorittm inthgbus). 



Do konca lipnja zaprema suhf livade od Zaprešića do Zaboka ivančica 

 (Chrpsanthemum leucanthemum), o vodenim jarcima na hiljade Galvam palustre, 

 uz obalne grmove porastao je Tkalictrum flavum, a tu i tamo žuti se Oenotkera 

 bit iniis. 



Mjeseca srpnja bijele se suhe livade od merkve (Dancu* carota) i žute se 

 od broća (Gal i nm vernm), dok se vlažne livad još žute od sitnih glavica dj e- 

 teljice male (Trifolium pate/ne). Oko Krapine brojna je djetelina T. repens, 

 na obali vodenih jaraka Filipendula ulmaria i hrmen (Gagea officmalis), na 

 suhim se livadama crveni Centaurea nigrescens.* 



U prvoj polovini mjeseca kolovoza zažute se livade dalje od Zaprešića pa sve 

 tamo do Zaboka od smilj-kite (Lotus cornicnlafns), koja pokriva daleke pro- 

 store, jer je porasla i po mnogim livadama, koje bijahu prije vrućine vlažne. 

 Sada gine djeteljica mala i boja joj se od sumporasto-žute mijenja u na- 

 rančastu, a krasna ona ružičasta boja gladuške Ononis hirc'nm udara sve to više 

 u oči. Po vlažnom tlu gospoduje u drugoj polovini kolovoza CUrsiu/m oleraceum, 

 koji se žuti i u rujnu kad počnu cvjetati mrazove sestrice (Colchirum 

 autumnale), s kojima Hora zagorska zamire, dok se po kukuruzištima brojno raz- 

 vije Bidens tripartitus, koji je značajan za polja oko Oroslavja. 



Na gorsku livadu spadaju Frukovi travnici na Strahinčici, koji 

 bijahu 15. srpnja g. 1915. pokošeni. Po lišću i po drugim ostacima odredio sam 

 ove biljke: llantago media, Antennaria dioica, Hieracium pilosella, Bellis pe- 

 rennis, Brunella vulgaris, Ckrgsanthemnm leucanthemum, Trifolium pratense, Me- 

 dicago falcata, Achillea millefolium, Sedum cere, Alectorolophus a/ista galli, Thgnms 

 oralna, Leontodon autumnalis, Ranunculus acer, Euphorbia str/rta, Gvrsium acaule. 



U Trakošćanskoj gori dalje od Crne mlake vodi put kroz bukove šume 

 nad Zavitim i Širokim jarkom, poviše strmih stijena, u dolinu Kal. gdje je ve- 

 lika „Dolinska livada" zapremila čitavo dno. Ostaci biljki odavali su, da joj 

 flora nije osobita. U tisućama je uzbujao Leontodon autumnalis i Oirsium olera- 

 ceum, mnogobrojan je Ranunculus acris, Brunella vulgaris; Aspidvum fiUx mas 

 porastao je na livadi u rpama, a uz potok Kal brojne su Lgsimachia nunvmu- 

 laria, Petasites albus i Eguisetum palustre. 



Budući da livada dopire i do šume, spustila se mnoga biljka iz šume i u 

 livadu, kao Hyoseris foetida, Cardamine trifolia, '. savensis, Veratrum album, Se- 

 H, iio saracenieus, Hacquetia epipactis, Salvia glutinosa, Gentiana asclepiadea, 

 Chaerophgllum hirsutum, Doronicum croaticum, Sanirala europaea, a jedan trav- 

 nati pristranak te dolinske livade zarastao je konopljicoro (Eupatorium can- 

 nabinum ). 



Vlažne livade nijesu u Zagorju rijetke ; neke su vlažne s proljeća, neke 

 u ljetu, neke čitave godine. Kako su one uz Krapinu i njezine pritoke i kako 

 se ovi razlijevaju i poplavljuju susjedno tlo, ima po takovim livadama obi- 

 lato crnice. 



Među Dolićima. Strahinjom i Podgorom velika je livada, koja je vlažna 

 gotovo čitave godine, jer je natapa Krapinica i Zutnica. a puna je vodenih ja- 

 raka. Crnica, što se je slegla na dno livade, mjestimice je tako debela, da u nju 

 propadaju noge a tlo cvrči pod njima. Jer je tlo prevlažno, gube se na njemu 

 slatke trave a zamjenjuju ih kisele trave, navlastito šaševi i sitine, koje da- 

 vaju kiselo sijeno. Na jednoj vlažnoj livadi uz Maceljčicu stvorio je šaš jedno- 

 vitn ili zatvorenu formaciju, ti kojoj posvema iščezava drugo bilje. 



Po vlažnim livadama kod Podgore raste mjeseca lipnja Eriophorum lati- 

 folium, Carex vulpina, Juncus effusus, Scirpus silvaticus, Equisetum majus, E. pa- 

 lustre, Holcus lanatus, Briza media, Anihozanthum odoratum, Agrostis canima, Tri- 

 folium hgbridum, Symphytum officmale, Mgosotis palustris, Ranunculus sardous, 

 Galium palustre, Lgchnis ftos curuli, Lgsimachia nummularia, Lgcopus europaeus. 



1 < ►« 1 Zaprešića do Bistre porasla je gotovo sama mrkva, oko Velikog Trgovišta 

 žuti Be djeteljica mula i zaprema velike areale od Zaooka do Začretja. 



