-82 - 



machia vulgaris^ Succisa pratensis, Stellaria aquatica, Filipendula utmaria, Lychnis 

 1los cuculi, Caltha palustris, Cardamine pratensis, Thalictrum flavum, Epilobium 

 parvijiorum var. tomentosum, Htfpercium hirsutum, II acutum, Impatiens noli tan- 

 .,,,,. Oircaea lutetiana, Chaerophtfllum hirsutum, Galega officinalis, Brunella vul- 

 garis, Eupatorium cannabinum, Trifolium patens, Aconitum vulparia, Symphytum 

 ofjlcinale, Stackus officinalis, Solanum dulcamara, Gleehoma hederacea, Lgcopus 

 riiropaeus, Senecio saracenicus, Petasites albus, Polygonum hvdropiper, Melandryum 

 silvestre, Ridens cernuus, Galium paluetre, Valeriana officinalis, Pulicaria dysen- 

 tcrica, Erigeron tunu/us, Crepis biennis. Dominira Cirsium oleraceum, u guštike se 

 zliija trska (Phragmites communis), u rpama je porasla Deschampsia caespitosa, 

 Igrostis vulgaris i Festuca arundinacea. 



Pored obale Trakosćauskog jezera ima i Rubus hirtus, R. idaeus, Trifo- 

 lium kgbridum, Calgstegia sepium, Vicia eracca, Melandrgum album, Erigeron ca- 

 uadense, Chrysanthemum leucanthemum, IHanthus barbatus, Leontodon autumnalis 

 var. pratensis, Roripa silvestris, Eguisetum majus, Aspidium Jilic mas, A. filix 

 femina. 



Ondje, gdje prestaje močvarna livada, počinje se Trakoščansko jezero sa 

 formacijama vodenih biljki, okruženo pretežno šumom crnogorice, mjestimice 

 bukve i hrasta. Na početku pokriva mu daleke prostore Trapa natans tako gusto. 

 da se čamac samo lagano probija. Uz ovu povodnicu porastao je Myriophyllum 

 vertieillatum i Potamogeton natans. Vodenim čistinama krasnim su uresom Ca- 

 stalia alba, Nuphar luteum i Polggonum amphibium. Značajan je Seirpus lacustris, 

 koji su u vodi zeleni poput otočića, a do njega otočić trske, koja zarubljuje 

 gotovo čitavu obalu jezera, uz koju je žuti Iris pseudacorus, bijela Filipendula 

 tdmaria; tik do vode porasla je i jedna Augeliia, koju nijesam mogao dosegnuti. 

 a bude kao nadlaktica debela. 



Uz lijevu obalu Trakošćanskog jezera dva su ribnjaka u kojima domini- 

 raju rastali« i Typha, a gdje je voda presušila tu ima na hiljade Eguisetum pa- 

 lastrr, a medu njima su izbujali Lathyrus pratensis, Rumex conglomeratus, Myo- 

 soHs palustris, Potentilla reptans, Ranunculus repens, Solanum dulcamara, Sanibucus 

 ebulus, Cirsium lanceolatum, fferacleum sphondylium, Oenothera biennis i neke. 

 koje smo već naveli. 



IV Formacija Btijena. 



a) Flora trijadičkog vapnenca. Na prisojnoj stijeni Jelenske pećine ovog 

 vapnenca rastu od stabalaca, grmova i grmića : Amelanchier ova/is, Cytisus nigri- 

 rans, C. hirsutus, C. elongatus, <\>rylus avellana, Viburnum lantana, h'raxinus urnus 

 1 1- rni jaseni. Quercus cerris (cer), Berberis vulgaris Ipesji trn), J'irus turtninolis. 



Od niskog bilja ima tamo : Sedam mas imuni, S. album, Sempervirum fecto- 

 niiu (treskovnjak), Laserpitium siler var. steno- i macrophyllum } Alliutn montanum. 

 Stachys recta, A rabiš arenosa, Algssum algssoides, Saxifraga trgdactilites, PotenUlla 

 upaca, 'l'ara.i iiinni corniculatum, Thlaspi perfoliatum, Geranium columbinum, lAnum 

 tlavum, L. tenuifolium, Centaurea scabiosa, Chondrilla juncea, Calamintha acinos. 

 I nula eongza, Turgenia latifolia, Arenaria serpgllifolia, išilene natans, Geranium 

 itmguineum, Centaurea variegata, Hieracium praealtum, Asplenum rata muraria 

 \ ar. elatum, . I . ci ti rach. 



Po razdrobljeni] kamenju ovib .slij. -na naselile se Veronica Jacguini, V. eha 

 »taedrgs, Polygonum ofjlcinale, Peucedanum oreoselinunt, Orgganum vulgare, ( 'om 

 panula trachelium, Chrysanthemum corgmbosum, Limitu cathartieum, Medicago tat 

 a/ti. Coronilla vario, Scabiosa agrestis, Cynanchum vincetoxicuni, Achillea <li<tait^. 

 Polggonutn dumetorum, Galeopsis augusti folia, Satureja calamintha, Aristolockia pul 

 Uda, Polygonatwn officinale, Geranium rotundifolium, Valeriana tenuifolia, l'utg 

 i/iilu vulgaris, brojno Carer. flava, Poterium muricatum, Erigeron aeer, Hieracium 

 pilosella, Lactuca perennis, koja loćika bude i 2— 3 dm visoka a na duu gustu 

 listana. 



Na Galovićevim pećinama kod Jesenja, ima od bivše bukove Sume 

 krupnijih i sitnijih grmića od bukvića, crnoga grabra (koji ima „kitice"), 



