- 91 



Zovu je ovdje (u Zlataru l .. p r o kleti d r a 6". '-i uvedu i svinje ga jedu. kako 

 sam se upravo sada osvjedočio.'' 1 



Godiue 1911. dođem 28. kolovoza u Zabok, gdje bijahu gredice i krumpi- 

 rište sa 6 a 1 i n s o g o ni tako zarasle, kao da ih je oprela v i 1 i n a kosa ili 

 preden c e (Cuscuta). Poslije sam je našao i u drugim vrtovima i u poljima. 



Godine 1915 dne 15. srpnja iznenadila me Galinsoga u Krapini, kad sam 

 od kolodvora, medu vrtovima, krenuo u mjesto. Tu se je po krumpirištima hi 

 ljadila i bila u najbujnijem cvatu, a manje brojna po kuruzištima, ali je ipak za- 

 razila neke vrtove oko Doca. Na ovim mjestima našao sam je 29. srpnja i L5 

 rujna g. l'.MH.. ali ne tako brojno i gledao, kako je ljudi marljivo plijeve. Ni- 

 jesam je našao na svojim ekskurzijama g. 1915. od Gjurmanca do Macelja i 

 odavle do Trakošćana, pa sam je badava tražio i u susjednoj Štajerskoj oko Oru 

 ikovja, gdje sam točnije pregledao vrtove. 



Godine 191H. obilazio sam krajeve od Stubičkih Toplica do Novog Marol'a. 

 ali tu još nijesam ugledao Galinsoge, pa sam je uzalud tražio i na postaji Zlata r- 

 Bistrica, niti sam je našao od Podsuseda do Zaboka. 



Pregledao sam sve Galinsoge, koje su pohranjene u herbarima kr. sveuči 

 lista, pak se osvjedočio, da je naša biljka Galinsoga parvifiora var. genuina. Thell . 

 u koje su po Thellungu 2 : „. ■ . Kopfstiele und lliille driisenlos oder mit sehr 

 zerstreuten Stieldriisen besetzt. erstere mit den fiir die Art charakteristischen 

 kurzen, aufrechten bis unter 30° austehenden, borstliehen. iiber die Driisen iiber- 

 \viegenden Haaren besetzt. btrahlbltiten vveiss. selten o." Ovo je u Evropi i 

 uopće u starom svijetu .,vorwiegende Form der Art". U Americi raste i G. qua- 

 driradiata var. hispida, koja svojim listom nalikuje na koprivu. Na nju već sada 

 upozorujem, jer se odlika hispida u Njemačkoj udomila vri', oko Hamburga. 

 Manuheima i drugdje, a u našoj monarhiji u Moravskoj oko Eisgruba, otkuda bi 

 mogla doprijeti i do naših krajeva. 



E. Sistematski popis. 



l'OLYPODIACEAF, 



Athyrium filix femina Roth. var. fissklens Milde u vlaž iumama i ši 



kararna lisnatog i iglastog drveća na Strahinčici (Podstrmina, Hajdino srno), na 

 Trakošćausknj gon (Lenkine pećine, brijeg Ručica), uz Trakošćansko jezero, 

 borik Podškrute kod ( lemernioe. 



Ovstopteris fragilis Bernh, var. anthriscifolia Luerss, voli sjenata, vlažna 

 mjesta na pristraneima, raste po stijenama, oko zdenaca i gorskih izvora, li Tra 

 k' ; >šćanu (io obzidanim vrelima u perivoju, na prisojnim mjestima bukov.- sume 

 pod gradom, na Podškruti, na Ravnoj gori. 



Asspidium filix mas L. var. crenatum Milde, na veliko] krčevini Brezovice 

 brojno, na Maloj gori po čistinama, po livadama Kala u rpanui, uz gorske po- 

 toke; Podškruta. Lenkine pećiue, oko Trakošćanskog jezera. -- A. phegopteris 

 Baumg. uz šumske pristranke na Ručici, oku Trakošćana. - A. montanum 

 Aschers. na Strahinčici u šumama Podstrmine. -- A. lobatum Siv. na šikarastim 

 prikrajcima Frukovih travnika. -- A. lobatum Huds. var. subtripirmatum Mildc 

 u šumama Podstrmine. — A. angulare Sw. var. hastulatum Kunze na Kavuoj gori. 



Blechnum spicant Sm. na ilovastu, suhu tlu Ručice, u Trakošćanu u bu 

 kovim šumama oko jezera. 



Scolopendrium vulgare Sm. (JezicecjP u hrastovoj šumi oko Triju Kralja, 

 u Macelj-gori na Velikom Stogu, na Podstrmini, na Ravnoj gori. u jarku Cu- 

 kavcu kod Gotalovca. 



1 U Njemačkoj hrane Galinsogom krave i svinje ved ml g. 1818.. pa treba da se 

 tako radi i u nas, pogotovu ondje, gdje je mnogobrojna, a ne da uzalud propada. 

 • A. T li e 1 1 u n g 1. c. 

 3 Narodna sam imena, bilja zabilježio u Krapini, oke Jesenja i Radoboja. 



