92 — 



Asplenum ceterach [.. na prisoj nim mjestima Jelenske pećine i na Ve 

 likiin pećinama Ravne gore. Elemeoal mediteranske Hore. -- A. trichomanes L. 

 na stijenama, zidovima, pristrancima; oko Sv. Triju Kralja, na Maloj gori po či- 

 stinama na Podstrmini, oko Trakošćana po bukovim šumama, na Velikim peći 

 nama n Krapini pokriva tu i tamo velike prostore po zidovima staroga grada, u 

 Grotaloveu brojno na zidu oko crkve sv. Petra. U spilji pješčenjaka a Svetotri- 

 kraljskim pećinama duge su hvojke a ove \ rste 2'5 tim. a izbija iz podanka 

 neko 40 i više Dvojaka a poradi toga su preparirani egzemplari i do 4 dm. ši- 

 roki. A. ruta muraria L. var. Brunfelsii lleull. na prisojnim stijenama oko 

 sela Žutnioe nadomak potoku istog imena. A. ruta muraria var. elatum 



Lang. u navedenoj spilji, sa hvojkama, koje su i 1") em duge, a poraste ih i po 

 30. Ima je i na Jelenskoj pećini i po Velikim pećinama. 



Bilješke. U Krapini sam našao jednu odliku od Asplenum ruta mu- 

 raria. koja me je u velike iznenadila, jer je dosada nijesam našao u Hrvatskoj, 

 Slavoniji. Dalmaciji ni u Istri. To je ..osojna" forma, koju sam ubrao IS. srpnja 

 g. 1915., na vapnencu zida do današnjega krapinskoga grada, [z daleka oponaša 

 Adianthum capillus veneris, i napadno je vidika I/, podanka izbilo je šesl 

 livojaka, tri dulje i tri kraće, najdulja ima '2'2 cm. druga 19'5 cm. treća 17 cm. 

 a od kraćih mjeri najdulja 13 cm. Plojka je u prve dnga 10 em, široka 3'5 cm, 

 dok je druga široka ;"> cm. a duga 8 um. U kraćih hvojaka najveća je širina 

 '■'< em. Dulje hvojke imaju velike segmente, koji nijesu na rubu narovašeni. već 

 češljasto-zubati, pa bi prema tomu ova forma spadala u E. brevifoliuni 

 lleuftl. (Luerssen, Farenptlanzen p. 223 1 ili pod f. macrophyllum Ascherson 

 i Graebner (Svnops., Bd. I., p. 105.). x 



Adianthum nigium L. uza stazn, što iz Dolića vodi pod Brezovicu, uz 

 prikrajke crnog jasena i hrasta. 



Pteridium aquilinum Kuhn. po šumskim čistinama Male gore. na pustim 

 bregovima oko Macelja. na Vuzenečkom brijegu kod Crne mlake, na rudini do 

 Podstrmine, kod Trakošćana po bukovim šumama i ernogorici, u breziku kod 

 Bohinjaka, u Pođškruti, na Lenkinim pećinama. 



Polvpodium vulgare L. po hrastovim šumama, oko Podgore, na Golešu 

 po stijenama Gospodskog stola, pokriva vapneno kamenje oko Vilinskih jama. 

 kod Cemernice Podškrutom, u jarku Cukavcu kod Gotalovca Ovu paprat zovu 



nko Krapini' „:. I a I l< i j a n u g". 



CON1FERAE 



Pinus silvestris L Obični bor raste ok<> rrakošćana bija se u umu na 

 Ravnoj gori, koja i fcere prama Klenovuiku, Maruševcu i Vinici 



Picea excelsa Lk. Smreka pokriva čitave bregove na Macelj-gori i nje 

 '.inim ograncima i druguje "bon., sa bukvom n. pr. oko Cemernice 



Abies alba Mili. Najljepše su jelove šumo na Trakošćanskoj gori, navla titn 

 na Velikom Stogu. 



Juniperus communis L. Pojedince na velikoj krčevini Brezovice, na Ga 

 lovićevim pećinama, na pustim bregovima oko Macelja, na rudini Podstrmine, 

 na Lenkinim pećinama, na Ravnoj gori. 



Taxus baceata L. Kao grm raste tisa na Galovićevim i Velikim pećinama 



TYPHACEAE. 

 Typha latifolia u vodenim jarcima uza željezničke pruge. 



SPARGAN1ACEAE. 

 Sparganium ereetum L. na močvarnim livadama Cemernice kod Tra- 

 ma. 



P0TAM0GET0NACEAE. 

 Potamogeton crispus L. u vodenim jarcima pored zagorske željeznice, u 

 Copličici kod Budiušćine. P- natans L. u Trakošćanskom jezeru. 



1 Dne A. lipnja g. 1!U<> našao sam istu Formu kod Krapine na jednoj stijen 

 nadomak potoku Žutnii-i. 



