— 95 — 



Scilla bifolia L. u lisnatim šumama po šikarastim Čistinama. 



Majanthemum bifolium Sehm. u šumama suha tla oko Buđinšćine, Čemer 

 niče i Trakošćana. 



Poligonatum officinale Ali. na Svetotrikraljskim pećinama, oko krapin 

 skoga grada, na Jelenskoj pećini po ruševinama, na Hajdinu zrnu. 



Convallaria majalis Ali. po šumama, tu i tamo brojno n. pr, u hrastovoj 

 šumi kod Doca. 



Pariš quadrifolius A. i G. u bukovim šumama Strahiučice. u šikarama 

 oko Frukovih travnika, oko Ćemeruice i u šumama ernogorice ; tu i var. quinque- 

 tbliits Baenitz. 



AMARYLLIDACEAE. 



Galanthus nivalis L. u šumama bjelogoriee, u živicama, na ogumcima, 

 krčevinama prethodnica proljeća, koja na prisojnu tlu procvate već mjeseca 

 siječnja, poznata u Zagorju i kao „dremavec". 



Leucoium vernum L. po gorovitim šumama lisnata drveća. — L. aestivum 

 L po vlažnim, ali i močvarnim livadama tu i tamo tako brojno, da se bijele. 



DIOSCOR1DACEAE. 



Tamnus communis L. u šumama bjelogoriee po šikarastim čistinama, uza 

 šumske prikrajke, povijajući grmove i drveće katkad i 3 m visoko svojim 

 sjajnim, srcoliko- jajastim lišćem i žarko crvenim bobuljama, u Zagorju poznata 

 povijuša kao „šumski slak". Brojan u formaciji hrasta kitnjaka, na velikoj 

 krčevini Brezovice, na Maloj gori, u bukovoj šumi Podstrmine. Zastupa i u Za- 

 gorju „atlantsku floru". 1 



IRIDACEAE. 



Iris germanica L. Ovamo ide valjada ona vrsta sabljića, koja je porasla 

 rpimice i brojno na Golešu, poznata u Jasenju kao „sklepnak", ali još nije 

 evala. — I. graminea L. var. silvatica Richter. Pojedinci ove odlike su veći. 

 krupniji, lišće do centimetar široko. Šikarasta mjesta na Hajdinu zrnu. -- I, 

 pseudacorus Sehur. Uz vodene i željezničke jarke po vlažnim livadama Ručice, 

 oko Trakošćanskog jezera. 



ORCHIDACEAE. 



Ophrys fuciflora Rchb. na livadama oko krapinskoga grada i na brijegu 

 >Sapcu, pojedince. 



Bilješka. „Flora croatica" (pg. 1092) navodi je kao Ophrys araehnites 

 Rchb., ali autor je Reichard, a ne Reichenbach. Ne smije se pak pisati 

 <>. araehnites, već „ačrachnites" . (Vidi: Ascherson i Grraebner. Synop. III., 

 p. 629. i 630). 



Orchis morio L. po suhim, travnatim livadama i brežuljcima oko Krapine. 

 a na groblju u Zaboku tako brojno, da se tlo crveni od ovog kaćuna. - - 0. 

 pallens L. na šikarastim mjestima oko Svetih triju Kralja, pojedince 



sambucina L. na Ravnoj gori. 0. paluster ,Tacq. var. elegans Beek. po 



vlažnim livadama od Zaprešića do Krapine. 0. latifolia L. Na vlažnim livu 



dama od Zaprešića sa Lijclinis flos eticuli, brojno. 0. maculata L. na šika- 

 rastim, travnatim šumskim čistinama Umi Dolića uz tamošnji potočić, gdje dru 

 i<uje sa Myosotis palustris, Equisetum majus, Filipendula ulmaria i Campanula 

 patula u tipičkoj formi, koja je i u nas najobičnija. Pojedinci :;ii 50 70 cm 

 visoki i krupni, lišće gusto pjegavo, cvijet jasno grimizne boje, ali može biti 

 i ružičast, dapače sam uušao i „bijelaca 1 " u kojih je stabljika niža. tanja 

 lišće manje, biljka nježna; cisti su bijelci (vai candidissima Kraker) po Ascher 

 sonu i Grraebneru „rijetki 1 ". Naši bijelci idu pod 0. Biermanui Ortm u ku|r^.t 

 je labelluin ukrašen grimiznim potezićima. 



Gvnmadenia couoepa R. Br. po šumskim Čistinama Male gon 



1 Šumski slak rijetko poraste, u da se ne povija, što se događa onda, kad ne 

 može da se ulovi za grm ili stablo. LI toni je slučaju uspravan, mladice su mu ispre- 

 pletene, stvarajući formu 7'. stans Murr., koji raste i u našoj Hori. 



