- 96 — 



Platanthera bifolia Rehb. u šumama bjelo- i ernogorice (Podstrmina. 

 Podškruta). 



Cephalanthera alba Simk. u šikarama oko krapinskoga grada, rijetko. 

 Epipactis atropurpurea K Br. u šumama Ravne gore, rijetka 

 Listera ovata R. Br. na Ravnoj gori. 



SALICACEAE. 



Populus tremula L. na svetotrikraljskim pećinama, na stijenama Husnja 

 kova. u Docu kod Krapine, na l'rnkoviin travnicima, na rudini do Podstrinine. 

 u/, crnogoricu oko Cemernice, na Ravnoj gori. obično kao grm ili stabalce. - 

 P. nigra I., uz Krapinu i Krapinicu, na svetotrikraljskim pećinama, na brijegu 

 Ručici. 



Salix alba L. uza zagorske rijeke i potoke, oko Trakošćanskog jezera kao 

 golemo stablo. -- S. incana Schrank. na rlušnjakovu kod Krapine. - S. vimi- 

 nalis I., uz vode i močvarne livade n. pr. oko cemernice. S. cinerea L. kao 

 L'i'in na vlažnim livadama od Zaprešića do Bistre u udrugama, uz Toplieicu kod 

 Budinšćine, oko Cemernice. -- S. caprea L. u živicama oko Krapine, u šumama 

 navlastito po čistinama. 



BETFLACEAE. 



Carpinus betulus L, (Beli graberj na Maloj i Velikoj gori, na Hajdovu 

 zrnu. kao šuma na brijegu Ručici, uz Trakošćansko jezero. 



Ostrjra carpinifolia Sco. (Orni graber) u šumi oko Svetih Triju Kralja, 

 na Maloj i Velikoj gori. brojno na Golešu, na Galovićevim pećinama, na Haj 

 dinu zrnu 1 



Corvlus avellana L. (Leskra) na svetotrikraljskim pećinama, na Šapcu 

 kod Krapine, na Frukovim travnicima zbija se u „ljesk&re", na jelenskim 

 i Galovićevim pećinama, po bukovim šumama i u šumama crnogorice. tu obično 

 uz okrajke. 2 



Betula pendula Roth. Syn. B. verrucosa Ehrb. kod Krapine u Docu. 



na Brezovici, na rudini Podstrmine, o';o Macelja, kod Trakošćaua kao šuma 

 oko sela l'.obinjaka. Malih brezika ima i oko Bukovja kod Zlatara. 



Alnus rotundifolia Mili. Syn. A. glutinosa Gaertn. uz rijeke i potoke. 



navlastito uza Zutnicu. Maceljčicu, Ručicu i Rednju. oko Trakošćanskog jezera. 



FAGACE AE. ( ( 'upuliferae.) 



Fagus silvatica L. kao Suma u sjevernim krajevima Strahinčice, na Bre- 

 zi. vici. oko Trakošćana. na liavnoj gori. 



Castanea sativa Mili. u šumama hrasta kit n jaka i cera, kao šuma na pri 

 strancima Ručice, oko Trakošćana pojedince. Elemenat mediteranske flore. 



Quercus lanuginosa Thuill. i'. Krapinensia Vukot. oko Svetih triju Kralja, 

 oko ruševina krapinskoga grada. Elemenat mediteranske Hore. — Q. sessiliflora 

 Salisb. oko Krapine u šumama i šumicama, na Brezovici, oko Macelja i dru 

 guda. - Q. pedunculata Ehrb. oko Trakošćanskog jezera. Q. cevris L. oko 

 Svetih Triju Kralja, na Maloj i Velikoj gori. na Hajdinu zrnu. 



DLMACEAE. 

 Ulmus glabra Mili. po hrastovim šumama, na Šapcu. U. scabra Mili. 

 po gorovitim Sumama n. pr. Hajdinu zrnu.' 



'ini graha i' i sada je još arktotercijarni Lip u Evropi, a u našoj flori još su 

 lakovi tipovi: Cor-iuu nicis, Slap/iylea pinnaiu, (-'otoneaster t)ilti/trri»Ki, Amelanchier 



ni Balki Picea otnorica (P. Graebner: Die Etwickelung der đeutschen 



i lora I Bipzip i 192., p i i 



2 E. SVarining vrsta lijesku u porodicu ^Cori/la-eeae" [Handbuch d, syste 

 niatisclien Botunik. Uritte Auflago min \l. Miibius; Berlin 1911.). 



■ Glede nomenklature mašili brijestova Čitaj radnju od Kamila Sclineidera B Bei 

 /ni Kenntniss der Gattnng Ulmus. II. Ober die richtige Beoennung der curo- 

 p.'iisi-hcii Ulmen-Arten. (O&terr. bot. Ztschrft, L916, No, .'!. umi 4.) 



