- 100 — 



Capsella bursa pastoris Med. u tipskoj formi i kao var. integrifolia DC. 

 i var. pintuitijida Sclilceht. po pustim mjestima kao korov, medu usjevima. 



Draba verna L. var. praeeox Stev. naša najsitnija krucifera, koja voli vap- 

 aovito tlo i često se gubi u travi. var. Krockeri Andrz. u Docu u Krapini po 

 vrtnim zidovima. 



Arabis Gerardi Bess. na tjemenici Supca po travnatim, šikarastim mje- 

 stima, brojno i na svetotrikraljskim perinama. — A. arenosa Seop. oko crkve 

 Sv. triju Kralja po pješčenjaku i laporu, oko krapinskoga građa, od Podgore do 

 Male gore, na Ravnoj gori. 



Alvsum alvssoides L. Syn. A. calycinum L. na vapnovitu tlu oku kra- 

 pinskoga grada, od Podgore do Jelenske pećine po razdrobljenu kamenju. Ele- 

 menat mediteranske flore. 



RESEDACEAE. 



Reseda lutea L. po pustim mjestima, po ugumcima, u Krapini ua lapornu 

 tlu iza franjevačkog samostana, u Dolićima, oko Podgore i Cvetlina. 



CRASSULACEAE. 



Sedmu maximum HoH'm. (siloživ) po šumskim čistinama u hrasticima 

 oko Sv. triju Kralja, na pješčenjaku, a uz put, što vodi krapinskom gradu, na 

 Jelenskoj pećini (prisoje), na stijenama pod gradom Trakošćanom (osoje), po 

 Velikim pećinama na Ravnoj gori. - S. album L. po prisojnim zidovima, kat- 

 kada brojno i po krovovima, na Jelenskoj pećini, kod Gotalovca po zidu oko 

 crkve sv. Petra, u Trakošćanu pod gradom po osojnim stijenama, na Ravnoj 

 gori na stijenama do crkve. S. acre L. po zidovima, vapuenim stijenama, po 

 razdrobljenu kamenju, tu i tamo i po pijesku uz Krapinieu. 



Sempervivum tectorum L. (treskovn jak), u raspuklinama na Jelen- 

 skim pećinama. 



SAXIFRAGACEAE. 



Saxifraga tridactvlites L. na vapuenim stijenama oko Krapinskoga grada, 

 po razdrobljenu kamenju Jelenske pećine. 



Chrvsosplenium alternifolium L. uza šumska vrela, pištaliue, potočiće 

 bjelo- i crnogorice po promočenoj zemlji u većim ili manjim udrugama. 



ROSACEAE. 



Aruncus silvester Kostel. Itičje žito), u mješovitoj, šikarastoj šumi Go- 

 leša, oko Srebrniee, u bukovim šumama Podstrmine, uz okrajke crnogorice od 

 Macelja do Cemernice, a mnogobrojno u bukovim šumama oko Trakošć.anskog 

 jezera. Mnogobrojno na krčevinama kod Hrašćinc sa Senecio silvaticus, koji tu 

 početkom lipnja dominiraju, u jarku Cukavcu kod Gotalovca. 



Pirus piraster Borkh. Syn. /'. communis L., u šumama, navlastito u šu- 

 mama formacije hrasta, u mješovitoj šumi na Hajdinu zrnu. — — P. torminalis 

 Klnli. (brekina) oko Podgore po kamenu tlu. na Galovićevim perinama, oko 

 ruševina Cesargrada. -- P. aria var. obtusifolia (DC.) na svetotrikraljskim peći- 

 nama oko ta šnjih spilja sa Fru.i inus timu*, Ostrifd carpini/olia, Corylus avel- 



lana, Quercus sessttiflom kao grm. kao stabalce brojno na Velikoj gori, oko ru- 

 ševina Cesargrada i u gradu samom. 



Amelanchier ovalis Medicus (Gesch. d. Botanik g. 1793., p. 79.) -- Svu. 

 I vulgarii Moncb. (Menth. 1794., p. 682.) A. rotundifolia Koeh (Dendr. 



1869. I., p. ITS.) na Jelenskoj pećini, na stijenama oko Cesargrada. 



Mespilus oxyacantha Crantz. uza šumske okrajke, u živicama, šikarama. 

 ii hrastovim i bukovim šumama. M monogyna Ali. voli gorovite šume, pa 



se na Hajdinu zrnu razvije u stablo, debelo "2 dm. Narod zove obje vrsti g 1 o- 

 g o v e c. 



Rubus idaeus L. u šumama crnogorice od Macelja do Trakošćaua, tu i 

 oko Trakošćanskog jezera, na Velikom Stogu, u šikarama oko Frukovih travnika. 

 I Macelju zovu melinu belinice, u susjednoj »Štajerskoj: cevinje. — R. to- 

 mentosus Borkh. u šumskim ('•istinama oko crkve Sv. triju Kralja. - R. caesius 

 L. u grmlju i šikarama uz potoke i potočiće i uz Krapinieu kod Krapine. — R. 



