— 101 — 



hirtus W. et K. na Golešu pokriva ova kupina kao gusti pleter čitavo šumsko 

 tlo, na Velikom Stogu po jelovim šumama. 



Fragaria vesca L. (jagodnak) po šumskim čistinama bjelo- i crnogorice. 

 u živicama, šikarama, na lapornu tlu Sapca. na krčevinama kod Hrašćine pokriva 

 gotovo čitavo tlo. — F. moschata Dueli, čistine Male gore bijele se od ove 

 jagode, u šikarama Frukovih travnika. na Hajdinu zrnu, brojno u bukovim šu- 

 mama oko Trakošćana. 



Potentilla anserina L. u Krapini brojno uz Podgradski potok, tu i tamo 

 po ledinama i tratinama voli pjeskovito tlo. P. erecta Hampe. Po šumskim 



čistinama suha tla u šikarama, živicama. -- P. argentea L. na Velikim pećinama 

 Ravne gore. — P. recta L. var. sulphurea Lapeyr. oko Krapinskoga grada, na 

 Frukovim travnicima, po čistinama Male gore, na Hajdinu zrnu, uz okrajke crno- 

 gorice oko Oemernice i Trakošćana. -- P. reptans L. u živicama, kraj putova, 

 po vlažnim livadama, uz potoke, potočiće, katkada i korov. — P. opaca L. na 

 razdrobljenu kamenju Jelenske pećine. — P. glandulifera Krasan ; na Ravnoj 

 gori po stijenama i kamenitu tlu. 



Geum urbanum L. po vlažnim, hladovitim mjestima, u živicama, po trna- 

 cima, šumskim okrajcima, u šikarama na Frukovim travnicima, u Kalu, na Pod 

 strmini, Hajdinu zrnu, na Golešu, u bukovim šumama oko Trakošćana, uz gorske 

 potoke i potočiće. 



Filipendula ulmaria Maxim. uz vodene, šikaraste jarke zagorske željeznice, 

 u Blaževu jarku kod Cemernice. 



Agrimonia eupatoria L. var. grandis A. i G. bude i metar visoka, lišće 

 znatno veće, više dlakavo, ucvast znatno dulja i gušća od tipske forme. — Syn. 

 A. grandis Andrg. uz putove, u živicama, šikarama n. pr. na bapcu kod Krapine 

 oko Sv. Triju Kralja, na Hajdinu zrnu. 



Sanguisorba ofiicinalis L. brojna i značajna biljka za vlažne livade uz 

 potok Ručicu i za Macelj-Prosje. 



Rosa arvensis Huds. u hrastovim šumama oko Krapine, u bukovim šu- 

 mama Podstrmine, u boriku Ravne gore. -- R. pendulina L. -- Syn. R. alpina 

 L. 1 ova je ruža najugledniji ures kamenoga Goleša svojim živahno crvenim ili 

 grimiznim cvijetovima, koju ne mogoh odrediti po varijetetu, jer je nijesam 

 našao u plodovima. — R. dumetorum Thuill. uz okrajke hrastovih šuma, u lje 

 skaru na Frukovim travnicima. 



Prunus spinosa L. (crni trn) u živicama, uza šumske okrajke, popustim 

 mjestima mrtve zemlje. Na Šapcu i oko Radoboja po laporu, u Krapini po pješ- 

 čenjaku, uz Krapinicu. Krapinu i njihove pritoke, u hrastovim šumama, oko Pod- 

 gore po razdrobljenu kamenju vapnenca, na Hajdinu zrnu. 



LEGUMINOSAE. 



Genista sagittalis L. po travnatim, suhim pristrancima nadomak brijegu 

 Ručici. — G. tinctoria L. po pustim mjestima prisojnih bregova i brežuljaka, 

 uz vode i po pjeskovitu tlu bjelo- i crnogorice. G. tinctoria var. elata (Mueh.) 

 značajno i mnogobrojno po čistinama hrastove šume pod Sv. Trim Kraljima. 

 G. germanica L. na pješčenjaku pod krapinskim gradom, na vapnenim stijenama 

 Hušnjakova, po čistinama crnogorice oko Cemernice, na Ravnoj gori do crkvene 

 kuće - G. ovata Waldstein i Kitaibel („Descriptiones et Icones Rlantarum 

 Rariorum Hungariae". Viennae 1802., Vol. I., p. 80. i 81. Tabla 84). Budući da 

 ova genista raste u južnoj »Štajerskoj uza šumske okrajke i po šumskim čistinama, 

 pa je ima i oko Kisele vode, Rogača i Ormuža, dakle blizu Zagorja, naslućivao 

 sam, da ću je ugledati i u zagorskim krajevima i dopuniti njezina rijetka sta- 

 ništa. Dne 12. lipnja g. 1916. krenuo sam iz Podruta priječcem prama Gotalovcu 

 i kod tamošnjeg spomen-kipa ugledao pod živicom u cvijetu genistu u bijelo- 



1 Mnogi botanici upotrebljuju ime „li. alpina", no prvenstvo zapada ime ,,R. 

 pendulina" pod kojim ju je Linne opisao <j:. 17, r ).'i. u djelu Sp. ti. Kd. I., dok prvo 

 ime potječe od njega iz g. 1762. (I. c. Kd. 11.; vidi Ascherson i Uraebner 8ynop. 

 VI., p. 298). 



