102 



sivoj oprćmi, jer joj bijahu grančice, ogranci, jajoliki listovi i časke na gusto i 

 bijelo-sivo kudrave, pa i komuške su bile kudravo dlakave, kao i plodnica iz 

 koje se razviju. Pojedince sa komuškama našao sam na tom staništu 29. srpnja 

 i. g.. koje bijahu od kudravih dlačicu gotovo bijele. Sva ova obilježja kao i po- 

 redbena građa, odala mi po Wal dst e i n u i Kitaibelu opisanu žutenicu (if- 

 nista orata, koje ima i po .šumskim čistinama oko Podruta. oko sela Babica, a 

 brojno na velikoj krčevini Bojinovbj kod Hrašćine, u koje su komuške gotovo 

 bijele. 



Cyti8U8 nigricans L. po hrastovim Sumama oko Sv. Triju Kralja, na Huš 

 njakovu, na Sapeti, od Podgore do Jelenske pećine, uz okrajke crnogorice oko 

 Trakošćana, na Ravnoj gori C. snpinus 1,. Syn. ('. capitatus Scop., a ne 



rapitiis (kako je to krivo štampano u Reviziji). Na Ravnoj gori po šikarastim. 

 kamenim mjestima. C. hirsutns I>. od Podgore do Jelenske pećine, brojno 



na Golešu i Hajdinu zrnu. na Lenkinim pećinama, na šumskim čistinama bjelo 

 i crnogorice oko Trakošćana. tu kao stabalce na pješčenjaku dalje od vlaate 

 linske pile. na Ravnoj gori. C. elongatus \V. et K. u hrastovim sumama oko 



Sv. Triju Kralja, brojnu po vapnenu tlu oko krapinskoga grada, od Podgore do 

 Jelenske pećine, na Kavnoj gori. 



Ri ljeska. C. sessilifolius L. Syn. C. sessilu Mili. C. Lnitcln Tausrh 



Ovaj 3 dm do 1 m visoki grmić bilježi Gaj za Krapinu, koji cvate mjeseca 

 travnja i Bvibnja. Obašao sam čitavu okolinu krapinsku nekoliko puta, ali ovoj 

 zanovijeti nigdje ni traga. Da su ovu zanovijet u Krapini gojili po vrtovima i 

 da je ona odbjegla i podivljala, sigurno ne bi bila do danas uginula, već bi se 

 bila lokalizirala. Gajev botanik možda je V. elongatus odredio kao „C. setsili- 

 folius". 



Ononis hircina Jacq. po suhim livadama u čitavom Zagorju, tu i tamo u 

 većim ili manjim udrugama. 0. spinosa L. po pustim mjestima mrtve zemlje 

 n. pr. na rudini do Podstrmine, oko Trakošćana i Cvetlina. 



Medicago sativa L. sije se za krmu. koja podivlja. - M. falcata L. na 



Sapcu koil Krapine po laporu, na razdrobljenu kamenju oko Jelenske pećine, po 



Frukovim travnicima, na Kavnoj gori. ■ M. lupulina L. oko Krapine tu i tamo 



i kao korov, oko Podgore. na ruševinama Galovićevih pećina, na Ravnoj gori. 



M. carstiensis Jacq. na iapornu tlu oko Radoboja. 



Melilotus alhus Desr. oko staroga grada u Krapini tu i tamo brojno, kod 

 Trakošćana u boriku Siršisovu a ponešto u obalnoj Hori. M. officinalis Desr. 

 na lapornom tlu oko crkve Sv. Triju Kralja, na Sapcu. na rudini do Podstrmine 

 u boriku Siršisovu. gdjegdje i u žitu 



Trifolium rubens [.. u hrastovim šumama oko Krapine, po šumskim eish 

 nama i iikara ion mjestima vapnovita tla na Maloj gori. T. medium L na 

 vla tito po brdovitim šumama, kamenim mjestima oko Krapine, na Golešu i Haj 

 dinu zrnu. uz okrajke crnogorice medu Cemernicom i Trakošćanom ; tu i po ći 

 ■Imama bukovih šuma. na Ravnoj gori oko Kostelja. T. pratense L. na trav 

 natim mjestima u šumama, po livadama i travnicima na Ravnoj gori. - T. pan- 

 nonicum L. na Veternici kod Očure po livadama i oko sv. Jakovu kod Rado- 

 boja. T. arvense L. medu usjevima na Hajdinu zrnu. na Lenkinim pećinama. 

 T montanum L. (Ceđernica) po šumskim čistinama oko crkve Sv. Triju 

 Kralja, uza šumske okrajke Velike gore. na Podstrmini. na Ravnoj gori. -- T 

 repens L po vlažnim livadama oko Krapine, uz Ručicu, tu i tamo i u obalnoj 

 flori. - T. hybridum L. na vlažnim i hladnim livadama oko Podgore, uz Ru- 

 čicu, u hiljade po livadama oko Podruta, Budinšćine, Hrašćine. Konjšćine. — T. 

 patens (detelica malu) Schreb. po vlažnim livadama čitavoga Zagorja, stvarajući 

 zasebne katkada goleme formacije. T- campestre Schreb. po suhim šumskim 

 »istinama oko Krapine, na Hušnjakovu, u Podstrmini. a boriku Siršisovu. na 

 Ravnoj gori 



Anthyllis vulneraria L. na stijenama Hušnjakova. oko krapinskoga grada, 

 na Ravnoj gori, oko ruševina grada Kostelja. 



Dorycnium germanicum Ray. na lapornom tlu oko Sv. Triju Kralja, u hi- 

 ljadama na Stišlovu brijegu iza krapinskoga grada, na ruševinama Galovićevih 



