- 103 — 



pećina, na rudini do Podstrmine, na Ravnoj gon, oko ruševina Oesargrada i 

 grada Kostelja. 



Lotus coi*niculatus L. mnogobrojno na suhim livadama od Zaprešića do 

 Zaboka, na Sapcu. tu i tanin i u obalnoj Hori. kod Podgore po kamenitu vapno- 

 vitu tlu. oko Trakošćana u bukovim šumama, na Ravnoj gori. 



Galega officinalis L. značajna biljka po obalnu Horu zagorskih voda. na 

 močvarnoj livadi kod Uemerniee, oko TrakoŠćanskog jezera i tamošnjih ribnjaka 



Astragalus glycyphyllos L. u hrastovoj šumi pod crkvom Sv. Triju Kralja 

 pokriva čitavo tlo hrastove šume. 117, put do krapinskog grada po pješčenjaku, u 

 bukovim šumama, rjeđe u crnogorici. 



Coronilla varia L. po suhim livadama, na ogumoima, medu šikarama, u 

 obalnoj Hori. a najvoli vapnovito tlo. ali se lokalizira i na pijesku. Kod Krapine 

 po čistinama hrastovih šuma. po laporu na Sapcu, oko Hušnjakova, po razdrob 

 Ijenu kamenju od Podgore do Jelenske pećine, brojno na vapnencu oko krapin- 

 skoga grada, gdje cvate ponajviše bijelo, oa Srebrnici i 11a Hajdovu grnu, oko 

 Trakošćana, na Ravnoj gori. 



Hippocrepis coraosa L. mnogobrojno po suhim, travnatim mjestima 

 na Sapcu. 



Vieia dumetonim L. na šikarastim mjestima, a uz priječac što vodi od 

 franjevačkog samostana k Sv. Trim Kraljima. V. cracca L. po livadama, u 

 živicama, po šikarama, u obalnoj flori, medu usjevima. Na Golešu, na rudini Pod- 

 strmine. na Hajdinu zrnu. po vlažnim livadama uz Sučicu i oko Cemernice, na 

 Velikom Stogu: u boriku Siršisovu. V. oroboides Wulf. kao elemenat sub- 

 alpinske i alpinske flore u Sumama gorskim, na Podstrmini, oko Trakošćana. 

 V. lat,hyroides L. po travnatim mjestima oko krapinskoga grada. V. grandi- 

 flora f. Kitaibeliana Koch. značajna biljka po zagorske usjeve. a.li se nađe i u 

 šumskim šikarama i u grmlju obalne flore. V. segetalis Tliuill. među usje- 

 vima. V. sativa L- kao kultivirana biljka često odbjegne i podivlja. 



Lathyrus pratensis L. po vlažnim livadama u Docu, oko Podgore: u hra- 

 stovim šumama, na Hajdinu zrnu, oko Trakošćanskog jezera i tamošnjih ribnjaka. 



- L. silvester L. u šumi ernogorice Podškrute, u boriku Siršisovu. - L. tu- 

 berosus L. među usjevima. L. montanus Bernh. brojno u hrastovim šumama 

 oko Sv. Triju Kralja, na Maloj gori. L. vernus Bernh. brojno u hrastovim šu- 

 mama u Docu. 



GERANIACEAE. 

 Geranium columbinum L po razdrobljenu kamenju od Podgore do Je- 

 lenske pećine. -- G. rotundifolium L. var. mespitulosum (Loj.) na lapornom tlu 

 Sapea. po razdrobljenu kamenju Jelenske pećine. G. luciđum L. na pješče 

 njaku, a uz put, što vodi do krapinskoga grada, na svetotrikraljskim pećinama. 



- G. Robertianum L po osojnim mjestima oko krapinskoga grada, u šumama 

 bjelo i ernogorice. po šumskim čistinama Male gore. na Golešu, u Podstrmini. 

 na Hajdinu zrnu, na ruševinama Galovićevih pećina, na Velikom Stogu, u šumama 

 oko Trakošćana (po' prisoju i osoju). G. phaeum L. var. vulgaHus DC. u 

 Docu uz potočiće, po čistinama Male gore, u šikarama Frukovih travnika, na Pod- 

 strmini. na Hajdinu zrnu, u bukovim šumama oko Trakošćana, a pod gradom na- 

 domak Bednji stvara zasebnu formaciju tako gustu, da se pojedinci pokrivaju li 

 stovima, oko ruševina grada Kostelja. — G. sanguineum L na svetotrikraljskim 

 pećinama, oko Hušnjakova i krapinskoga grada (ovdje mnogo); oko Podgore, na 

 Jelenskoj pećini, u stotine na Golešu, na Hajdinu zrnu i Ravnoj gori. 



Erodium cicutarium L' Herit. na obrađenu tlu, na pustim mjestima, tu i 

 tamo korov. 



OXALIDACEAE. 

 0xalis acetosella L. (zajčova de teli na) u smrekovnjaku u Docu, u 

 smrekovim i jelovim šumama pokriva tu i tamo čitavo tlo, oko Trakošćana. na 

 Ravnoj gori. 



LTNACEAE. 

 Linum catharticum L. po razdrobljenu kamenju oko Jelenskih pećina. = 

 L. flavum L. na Sapcu, oko Jelenske pećine, na Hajdinu zrnu, na Pisanim pe- 



