- 107 — 



Daucus carota L. po suhim livadama katkad mnogobrojno: na Sapcu, pi 

 snliiin čistinama hrastove šumo. na Srebmici i Ravnoj gori. 



CORNACEAE. 

 Cornus mas L. po hrastovim .šumama, u obalnoj flori, Da Sapcu, na Haj 

 dinu zrnu i Maloj gori. oko Trakošćanskog jezera, na Ravnoj gori. C. san 

 guinea L. na svim staništima kao i prva vrsta. 



ERICACEAE. 

 Cailuna vulgaris l>. na hrastovim šumama, oko Sv. Triju Kralja, u breziku 

 koil Rohiujaka pokriva tlo. 



Vaccinium myrtillus L. na Leukinim pećinama. 



PRIMULACEAE. 



Primula vulgaris Huds. (I7(i*2.i Svu P, veris a acaulis L (1753) 

 V acaulis Hill. (17fio.) po hrastovim šumama, u sitnogorici, u obalnoj flori, po 

 ruševinama bjelo- i ernogorice, oko krapinskoga grada po vapnovitu tlu, na Haj 

 dinu zruu, na Velikom Stogu, oko Galovićevih perina, u bukovoj šumi Trako 

 šeaua do ribnjaka. 



Lvsimachia. vulgaris I.. u obalnoj Hori. oko močvarnih livada kod Crako 

 šćana, oko Radoboja po pjeskovitu tlu. L. punctata L. na Frukovim travni 

 cima, po ogumcima, na rudini Podstrmine, na Hajdinu zrnu. na Ravnoj gori oko 

 Kala. L. nummularia L. uza šumske pištaline, uz potoke i potočiće, po 5um 

 skom vlažnu tlu, na livadama oko Podgore, uz potok Kal, u jarcima Podškrute, 

 u smrekovim šumama oko Trakošćar.a. 



Anagallis arvensis L. medu usjevima. 



Cyclamen europaeum L. (soldačeki) po hrastovim šumama oko Kra 

 pine. na Podstrmini, Hajdinu zrnu, Podgori. Frukovim travnicima. na Velikom 

 Stogu, u Podškruti po suhim, šumskim čistinama, u bukovim šumama oko Tra- 

 kosćana, na Ravnoj gori. u jarku Cukavcu kod Gotalovca. 



OLEACEAE. 



Fraxinus ornus L. (orni jasen) uza šumske okrajke hrastika, oko kra 

 pinskoga grada na pješčenjaku i po vapnenu tlu, na Šapcu po laporu, gdje ima 

 stabala debelih i do 1 dm, od Podgore do Male gore, na Hajdinu zrnu, na Galo 

 vićevim pećinama, na Ravnoj gori stvara šumice. Elemenat mediteranske flore 



Ligust.runi vulgare i/, u formaciji hrasta kitnjaka, u šikarama na Oapcu, 

 na Ravnoj gori. oko Cvetlina. 



GENTIANACEAE 



Centaurium umbellatum Gilib. Syn. Erythraea centaurium Pere mnogo 

 brojno na krčevini Brezovice, v po čistinama Male gore (tu i flore albo) K na rudini 

 Podstrmine, na krčevini kod Crne mlake, uz okrajke ernogorice oko Cemernice, 

 na Ravnoj gori. 



Bilješka. K. Fritsch bilježi u svom djelu ,,Ex c urs i o n st'l o ra f ii r 

 Osterreich" (II. Auflage. Wien. 1909.. p. 4791 ovu vrstu kao -'. minus Gars. 

 U svojoj raspravi „Neue Beitrage zur Flora der B alk a n h alb i n se 1. 

 insbesondere Serbiens, Bosniens und der Herzegovina" Fritsch 

 daje prvenstvo imenu Centaurium umbellatum Gilibert. koji je gorčak pod 

 tim imenom opisao g. 1781. u Fl. Lituan. (p. 35.) i dodaje: .... „Ein alteres 

 Synonym ware Centaurium minus Garsault, Fig. pl. II. (1764.), t. 20fi.. Descr. fl. 

 (1767.), p. 137. Da aber Gaursalts Werke nicht unter konsequenter Anwen- 

 dung der binaren Nomenklatur verfasst wurden, so kann diesem Namen keine 

 Geltung zugesprochen werden".' 



1 „Mitteilungen des Natarvvissenschat'tliclien Vereines ffir Steiermark", Jahrgang 

 1915. Band 52. Graz, 1916., p. 314. Tu K. Fritsch bilježi i C. umbellatum ssp. 

 transietts (Wittrock) Ronn., koja ima svoj locus classicus na Marjanu kod Splita, a 

 raste i na Osoršćici (otok Lošinj), u Istri oko Lovrana, na Brionskim otocima, te među 

 Prelukom i Rijekom. 



