— 109 — 



Glechoma hederacea L. u šikarama, živicama, po vrtovima, na kamenitu 

 tlu. Kod Krapine u Docu po vlažnoj, humoznoj zemlji smrekovnjaka. na Maloj 

 gori, po Frukovim travnicima, po bukovim šumama Podstrmine, na Hajdinu zrnu, 

 po močvarnim livadama i u Pavlin ić-grabi kod Cemernice, u bukovim šumama 

 oko Trakošćana. G. hirsuta \V. et K. u Docu uz okrajke sinrekove šume 



kod Sv. Triju Kralja po šikarastim livadicama kamenita tla. 



Brunella grandiflora Jacq. na Šapcu, Hajdiuu zrnu, Ravnoj gori po suhim 

 travnatim i pustim mjestima laporna ili vapnovita tla. — B. laciniata L. Sabac, 

 Ravna gora po ualičnu tlu. - B. vulgaris L. u obalnoj flori, u formaciji hrasta 

 kitnjaka, oko Podgore, na Frukovim travnicima, u duu Kala mnogobrojno, po 

 vlažnim livadama uz Ručicu, u šumama crnogorice i močvarnim livadama oko 

 Macelja i Cemernice, na Podstrmini, u bukovini šumama kud Trakošćana, na 

 Kavnoj gori. -- B. variabilis G. Beek. (B. grandiflora X laciniata). Ovaj križanac 

 našao sam u Krapini 31. srpnja g. 1915, na Sušlovu brijegu, na laporuu tlu. 

 ineđu roditeljima. To mi je dosada treće poznato stanište u hrvatskoj Hori. 



Melittis melissophvllum L. po čistinama hrastove šume oko Sv. Triju 

 Kralja, po čistinama Male gore i Podškrute, na vapuovitu tlu. 



Galeopsis angustifolia Ehrh. oko Sv. Triju Kralja na laporu, od Podgore 

 do Jelenske pećine po razdrobljenu, vapuovitu kamenju uza stazu brojno, na ru- 

 ševinama Galovićevih pećina, medu usjevima. — G. tetrahit L. po oranicama 

 kraj putova, po pustim mjestima, u kolosjecima, po krčevinama, u obalnoj hori. 

 G. speciosa Mili. u obalnoj flori, po osoinim mjestima, krčevinama. G. 

 bifida Bonngh. na krčevini Brezovice. G. pubescens Bess. na krčevini kod 

 Hrašćine. 



Lamium orvala L. u šumama na Golešu, na Podstrmini, Hajdinu zrnu, uz 

 okrajke crnogorice od Macelja do Cemernice, po suhim čistinama Podškrute, u 

 Pavlinić-grabi, oko Trakošćana u bukovim šumama. L. luteum Krock. - 



Syu. (luleobdolon luteum Huds. u živicama do Sv. Triju Kralja, a uz priječuc. 

 što vodi u Dolac, oko Prosje-Macelja. — L. purpureum L. u vrtovima po gre- 

 dicama, katkad korov. -- L. foliosum Crantz (Stirp. Austr. IV., 1769. p. 258.). 



— Syn. L. maculatum [i. nemorale Rchb. — L. maculatnm var. rubnim Briqu. 

 (Lab. Alp. marit. 1891., p. 308.) u obalnoj flori, u Krapini po pješčenjaku, a uz 

 put, što vodi do grada, ali nigdje tako brojno, kao oko Zagreba. 1 — L. album 

 L. uz Ručicu kod Macelj-Gruškovja vidio sam medice bijela cvijeta, ali koje 

 ne bijahu bijelci od L. foliosum. Puzavi korjen, podzemne i nadzemne vriježi, 

 srcoliko-zašiljeno i krupno-pilasto lišće, gusta uevast, na vanjštini dlakavi vjenčić 

 i cijevka, koja se spram gore svija poput S-a, dok ima u dnu kosi kolobarac od 

 dlačica složen (Haarkranz), odali su mi bijeli medić (L. album). On je brojan 

 oko Gruškovja i dalje prama ptujskoj cesti, pak ga ima s naše strane i oko 

 Prosje-Macelja uz vrtne ograde. U Štajerskoj je (po Haveku 1. c. p. 262.) L. 

 album . . . „Gemein durch ganz Ober- und Mittelsteiermark bis Marburg und bis 

 zum Bachergebirge", no sad pridajemo i Gruškovje na međi hrvatsko-štajerskoj. 



— U Hrvatskoj je običan L. foliosum i L. purpureum, u mediteranu L. macu- 

 latum, u Slavoniji L. album (Bedemgrad na Krndiji, oko Našica, Jakšića, Nove 

 Gradiške i t. d.). 



Leonorus cardiaca L. po selima, u obalnoj flori, tu i tamo korov. 



Ballota nigra L. u obalnoj flori, uza živice, zidove, šikare, korov. 



Stachvs alpina L. u šikarama, uza šumske okrajke, po šumskim čistinama 

 i krčevinama; oko Sv. Triju Kralja u formaciji hrasta kitnjaka, na Maloj gori, 

 po krčevini Brezovice, u bukovoj šumi Podstrmine. na Hajdinu zrnu. - St. 

 germanica L. na Šapcu po laporuu tlu. St. arvensis L. među usjevima, po 

 kuruzištima u jeseni korov. — St. silvatica L. u živicama, uz vodene jarke 



1 Pod ovo ime ide ona vrsta medica, koju smo dosada bilježili u pozemnoj 

 flori domovine kao Lamium maculatum L., ali ovaj je Lamium po Briquetu . . . „eine 

 Pflanze der Mittelmeerlander mit kleineren, gesclnveift zugespitzten, regelmiissig klein 

 gesiigten. oberseits langs der Mittelnerven mit zwei breiten weissen Streifen versehenen 

 Blattern" (Hayek 1. c. II.; 1912., Hft 4, p. 261.). 



