— 4 — 



Od F. Kocha (21. ■2i>, 26) potječu prve vijesti o fauni buchensteinsko- 



vengenskih naslaga kod Donjeg Pazarišta. Kao nalazišta navedeni su: gornji 

 tok potoka Popovače i izvor Matrunjače. Sabrana kolekcija odaslana 

 je geologijskom zavodu u Budimpeštu na proučavanje. 



Kako se već dulje vremena bavim izučavanjem mezozoikuma Hrvatske. 

 a naročito njegove eefalopodne faune, zanimala me je ta fauna tim više, što je 

 već unaprijed bilo vjerojatno, da ona prikazuje novi facijes naše;; trijasa. 



Na prijedlog dvor. savjet. K. G or j ano vić-Kr amb ergera podijelila 

 mi je Jugoslavenska akademija potporu, da potanje proučim trijadičke eefalo- 

 podne naslage kod Donjeg Pazarišta. U srpnju 1914. bio sam u Donjem 

 Pazarištu. Zapriječen ratom, tek se sada odužujem Akademiji na danoj mi 

 potpori. 



- 



Razvitak srednjeg trijasa kod Donjeg Pazarišta. 



Na sjevero-istočnom rubu Velebita u području potoka Popovače, jugo- 

 zapadno Donjem Pazarištu, otvoren je širok prodor srednjeg trijasa. Ovaj tri- 

 jadički prodor prati na njegovu sjeveroistočnom dijelu velika prelomila crta, 

 po kojoj je desno krilo Velebita upalo. Ovaj se prijelom stere u dinarskom 

 smjeru brazdenja, te je označen pravcem „Tiskovae potok-Bužim". Ražu toga 

 prodora sačinjavaju tanko slojeni, tamno-sivi i crni škriljavci. koji se izmje- 

 njuju s debljim vrstama vapnenih lapora i pješčenjaka. Ima tu i pločastih 

 vapnenaca i sivih pješčenjaka. Pored potoka Popovače. pa naročito u jarugama 

 Marica bare, koja je u karti krivo označena, vrlo su lijepo otkrivene te na- 

 slage, a tek su neznatno isprevijane. One tvore zaokružen prodor s promjerom 

 od ca. 4 km. U tom prostranom prodoru škriljavaea. koje okružuju vrhovi 

 Raspavieo, Sunđerča i Skradeliue, okamine su dosta rijetke. Bogatija nalazišta 

 morao sam tek pronaći, jer ni jesu bila u literaturi potanje označena. Uspjeh 

 mojih nastojanja, da sakupim faunu eefalopoda, bio je tek relativno povoljan. 

 U ški'iljavcima i pješčenjacima ima ostataka okamina: mjestimice su škriljavci 



bituminozni, pa su puni bilja, ali koje se ne može tačnij (rediti. Tu i tamo 



nade se po koji ainonit : bogatijih nalazišta ni jesam našao u lijepim zarežim« 

 Popovače. 



Samo na jednom mjestu između bregova Stolice i G-ređine našao sam na 

 putu što vodi k mostu debelo slojene, inodrušasto-sive, laporaste. vapnence s cefa- 

 lopodima. lako ovo nalazište nije bogato, ipak je bogatije od navedenih, a za- 

 nimljivo je poglavito Žbog.tpga, što ima u njemu pretežno trahiostraknih amo- 

 nita. V ovom nalazištu sakupio sam oveću faunu eefalopoda. Ima u tim vapne- 

 nastim laporima i školjkara. V jarugi, što vodi desno od pomenuta puta, ima 

 gastropoda i leiostraknih umouitu. I jarugi kod Tormc u dolini Popovače našao 

 sam također eefalopoda. 



Drugo glavno nalazište' nalazi se u području potoka Tisovea. zapadno 

 Suntinici, u okolišu tamošnjem pučanstvu dobro poznatog izvora Matrunjače, Ti 

 slojevi pripadaju malenu prodoru škriljavaea, koji je od prodora. Popovače 

 odijeljen uskom zonom vapnenaca. Nekih 500 koračaju sjeverno .Matrunjača-vrelu 

 nalazi se M a r i n c e \ a pećina. Tu su otkrivene debele naslage rast rošenih 

 škriljavaea. boji su posve jednaki prije pomenutima iz dolini' potoka Popovače. 

 Ti škriljavci upadaju na jug pod kutom od - (| ". U njima ima mnogo eefalo 



poda, ali im je fauna v/8 ured no mi tona. jer se odlikuje mnoštvom individua 



ponajviše jedne te iste vrsti. Na ovom nazalištu sakupio sam također vidik broj 



primjeraka. Ovo naslade lijepo su razvijene i U Krčmama, n pr\ i jarku južno 



Marincrvoj pećini, s posve istom faunom. 1 ) 



'; Sva ta gradu pohranjena je u zidna geologijsko-palcontnlogijskog oiljela narodnog muzeja 

 n Zagrebu. Kud Marica bare a dolini Popovače sabrao je F. K o c li naknadno zbirku okamina, 

 koja hi* nalazi u narodnom muzeju, a pripada istoj fauni. 



