Stratigrafijski položaj ovih naslaga opisat ću samo ukratko, jer je isti već 

 dovoljno poznat. Ujedno nijesu nigdje otkrivene naslage u podu, pa prema tomu 

 i prot'ilni prikaz ne bi imao značenja. Pješčenjaci i cefalopodni škriljavci stra- 

 tigrafijski su najdublji član trijadičkog prodora. Tvorevine ljušturnog vapnenca 

 i donjeg trijasa nigdje se ne pojavljuju u okolišu. 



Kod Marinčeve se pećine lijepo vidi direktan slijed naslaga. Na škriljav- 

 cima i pješčenjacima, kojih se debljina niti ovdje kao niti u dolini Popovače 

 ne može tačnije odrediti, nalaze se tanini, uslojeni vapnenci. koji prema, gore 

 postaju svjetliji, te su mjestimice slični kasijanskom diptopornom vapnencu. U 

 Krčinama nalazimo isti slijed naslaga. I na Stolici i u dolini Popovače odnosi 

 su posve analogni. F. Koch (24, 25, 26) je u novije vrijeme kartirao okoliš 

 Donjeg Pazarišta i potanje opisao slijed slojeva, koji su povrh cefalopodnih 

 škriljavaca. 



Slijed naslaga lijevoga krila trijadičkog prodora Velebita kod Donjeg Pa- 

 zarišta je slijedeći, pored posve aproksimativne debljine slojeva: 



e) Svjetlo-sivi pretežno gusti dolomit, koji valjada pripada noričkom odjelu 

 gornjeg trijasa. On sačinjava vrh Sovjaka. Na njemu slijedi direktno lij as 



debljina ca. 200 m. 



d) Karnička stepenica zastupana je vanreduo šarenom tvorevinom rabelj- 

 skih naslaga. Sastoji se ponajviše od crvenih i zelenih laporastih škriljavaca, pješče- 

 njaka, konglomerata i jaspisa. Uska zona tih naslaga tvori vrhove Raspavice i 

 seže prema Debeljaku, te s desnim protivnim krilom, koje prolazi dolinom Ve- 

 like Plane sve do Suntiniee. da se opet nastavi ispod Crne grede, zaokružuje 

 ovaj sređnjotrijađički prodor. Na mnogim se mjestima pojavljuje u rabeljskim 

 naslagama boksit debljina ca. 40 m. 



e) Gromadasti i debelo slojeni, bijeli ili svjetlo-sivi diploporni vapnenci 

 zastupaju kasijanske naslage debljina ca. 250 m. 



b) Ponajviše pločasti, tamni i svjetlo-sivi vapnenci. Cesto ima u njima 

 kvrga i crvenih šara, a kod Modre ploče uložaka „pietra verde". Prema gore 

 prelaze postepeno u diploporni vapnenac debljina ca. 100 m. 



a) Tamno-sivi i crni škriljavci, koji se izmjenjuju s odebljim sloje- 

 vima modrušasto-sivog vapnenastog lapora i sivog pak smedeg pješčenjaka. Na 

 ovim slojevima počiva relativno miran slijed naslaga trijasa, jure i krede Vele- 

 bita, koje se u oširokim zonama i dinarskom bražđenju nižu jedni uz druge, 

 te s gornjom kredom sežu do mora debljina ca. 150 m. 



Vratimo se našim cefalopodnini škriljavcima i vapnenastim laporima. Bu- 

 dući da u njihovim donjim slojevima nema eefalopoda, vjerojatno je. da je nji- 

 hova fauna vezana na gornje slojeve. 



Fauna je sačuvana vanreduo nepovoljno. Kod Matrunjače je fauna sačuvana 

 u pomenutim modrušasto-sivim, vapnenasto-laporastim škriljavcima. Ona je veoma 

 monotona, te sistematsko iskapanje ne bi imalo nikakove svrhe. Amoniti su u 

 tim škriljavcima redovito deformirani, a sačuvana im je isključivo samo jedna 

 strana. Ljušturu nije moguće odijeliti od kamena, u kome je uklopljena, jer 

 je njezina protivna strana posve izgubila svoje konture u škriljavcu. 



Na Stolici sačuvana je fauna u gustim, modrušasto-sivim, debelo sloj enim, 

 vapnenastim laporima, koji se nalaze povrh izmjeničnoga slijeda lapora i pješče- 

 njaka. Na njima su vapnenci navedeni pod b). Okamine su nešto povoljnije kon- 

 servirane. Amoniti su manje deformirani, a fauna je raznoličnija. Ovdje sam našao 

 jedan primjerak, u kom su sačuvane obje strane i vanjski dio kućice. 



Zbog toga je i velika neprilika s određivanjem faune. Naročito je generička 

 determinacija vanreduo oteščana, jer ovi amoniti pripadaju vrstama, kojima je 

 vanjski dio kućice bitno obilježje, pa ih često nije hez njega moguće odrediti. 

 Poradi toga sam nastojao, da bar vanjski dio kućice prepariram, što mi je samo 

 u rijetkim slučajevima pošlo posve za rukom. Međutim sam ipak kod nekoliko 

 amonita bar mjestimice mogao vidjeti vanjski dio kućice, iako to na fotogra- 

 fijskim snimcima nije moglo doći do izražaja. Sta više i suturnu sam crtu 



