— 7 — 



neobičan razvitak srednjeg trijasa. Očekivali bismo da bude donji dio tih naslaga 

 razvijen n obliku gomoljastih vapnenaca, a gornji u obliku škriljavaca. 



U čitavoj zapadnoj Hrvatskoj nema naslaga s Daonellama, koje su poznate 

 već kod sela Peći u susjednoj Bosni (40). Njih zamjenjuju kod Kunovac-vrela 

 gomoljasti lapori, a kod D. Pazarišta gomoljasti i pločasti vapnenci. Ladi- 

 nički vapnenci, koji su na škriljavcima, sjećaju nas na razvitak gornjega dijela 

 ladiničke stepenice kod Balatona, na tamošnji furedski vapnenac. Ali lad-nički 

 vapnenci kod D. Pazarišta zapremaju i najveći dio tridentinskog vapnenca Ba- 

 konjske šume. 



Fauna D. Pazarišta je osobita karaktera, te se razlikuje od ostalih trija- 

 iličkih fauni Hrvatske; a i odnosi s ostalim ladiničkim faunama vrlo su neznatni, 

 jer je lokalni kolorit ove faune jasno istaknut. 



Facijelna osobitost faune i dinarska geosinklinala. 



U Južnim Alpama razvijen je donji trijas u obliku pješčenjaka i tinjčastih 

 škriljavaca, u kojima su cefalopodi vanredno rijetki. To su naslage plitkog mora. 

 Zbog toga je i pobudilo u naučnom svijetu velik interes, kad je godine 1903. 

 E. Kittl (22) opisao iz sjeverne Dalmacije i jugozapadne Hrvatske novu faunu 

 cefalopoda donjeg trijasa. Ta se fauna sastoji najvećim dijelom od rodova Dina- 

 rltes i Tirolites, koji su se ovdje razvili u velikom broju vrsta. Općenito se je 

 mislilo, da je nađena pelagička facijes donjeg trijasa. Ipak se taj trijadički raz- 

 vitak veoma razlikuje od donjeg trijasa Himalaje i drugih azijskih nalazišta, kojih 

 se faune odlikuju velikim brojem raznolikih rodova, a vanrednom lijetkošću ro- 

 dova Dinarites i Tirolites- Međutim je god. 1908. opisao G. Arthaber (4, 5) 

 iz crvenih vapnenaca kod Kčire u sjevernoj Albaniji novu, vanredno zanimljivu 

 faunu donjeg trijasa, koja se posve razlikuje od faune Muca. Rodovi Dinarites 

 i Tirolites veoma su rijetki, ali u drugu ruku fauna kod Kčire pokazuje velike 

 analogije s faunom Himalaje, pa se odlikuje velikim obiljem indijskih rodova. 

 Fauna Muca i Zrmanje ima dakle više lokalni karakter, te je značajna za medi- 

 teranski razvitak donjeg trijasa. F. Frech tumači lokalnu rasprostranjenost 

 roda Dinarites tim, da pripisuje tom rodu bentoničan način života. Mnogo je vje- 

 rojatnije mišljenje G. Arthaber a, koji osniva razlike tih fauni na batimetrij- 

 skim i zoogeografij skini momentima. 



Anizička fauna Velike Popine, kao i ona kod Peći u sjeverozapadnoj Bosni, 

 odlikuje se velikim siromaštvom vrsti. Dok je iz buloških vapnenaca kod Sarajeva 

 poznato do 200 vrsta cefalopoda, raširenije vrste ovih fauni lako bi izbrojili na 

 prstima jedne ruke. U jugozapadnoj Hrvatskoj i sjeverozapadnoj Bosni morale 

 su u to vrijeme biti nepovoljne prilike po razvitak faune. 



Ladinička fauna kod Donjeg Pazarišta još je siromašnija od faune Kunovac- 

 vrela. U njoj posve vladaju dvije vrste rodova Dinarites i Halilucites, dakle opet 

 2 roda Ceratitida. Ali dok su se kod Muca ti rodovi mogli razviti u velik broj 

 vrsta, kod D. Pazarišta je broj vrsta posve ograničen. Koji su tomu uzroci? 



Permski sedimenti Like i Velebita sastoje se ponajviše od pješčenjaka, koji 

 su analogni grodenskom pješčenjaku Alpi. To su pretežno kontinentalne tvorevine. 

 U to je vrieme vladala u tim krajevima suha, aridna klima, pa su tako i nastale 

 velike naslage sadre u Lici. 



S trijadičkom formacijom nastaju novi odnosi u tim krajevima. U čitavom 

 alpinskom području razvijen je donji trijas u obliku, koji nas još veoma sjeda 

 na permsku formaciju. Pomalo se u tim krajevima naseljuje fauna plitkog mora, 

 u kojoj cefalopodi gotovo posve manjkaju. S juga provalilo je more, pa je u 

 sjevernoj Dalmaciji i južnoj Lici izgradilo danas znamenite kampilerske naslage 

 Muca i Zrmanje. Ali u Velebitu nijesu poznate te cefalopodne naslage. V sjever- 

 nom dijelu Velebita ne poznajemo uopće donjeg trijasa. 



