« - 



Za virglorijeiia ili jjušturnog vapnenca postalo je more dublje i ostavilo 

 slojeve u okolišu Kunovac-vrela, koji au analogni buloškim nasladama. Ipak mi 

 i za to vrijeme nalazimo u Liri ponajviše konglomerate i breče. Kod Tabalica 

 poznajeme verfcnske naslage i Ijaštornj vapnenac. Verfenske naslage i Ijušturni 

 vapnenac uijesu nigdje dalje poznate u sjeverozapadnom dijelu Velebita. Mogli 

 bismo pomišljati, da ure/.i u sjevernim dijelovima Velebita i Like uijesu dosta 

 duboki, pa da se zbog toga ne pojavljuju ti slojevi. Međutim kod Oštarija manjka 

 Ijušturni vapnenac, iako je inače razvijen sav slijed trijasa. V Gorskom kotaru 

 nalazimo također vrlo nepotpun slijed trijadičkih naslaga. 



U hrvatskom dijelu Velebita bolje su razvijeni ladinički slojevi, buchen- 

 steinsko-vengenske naslage. One dopiru sve do Senja. 1 ! Nije manje poznat 

 gornji trijas po Čitavom Velebitu i u velikom dijelu Like. 



velikom dijelu Gorskog kotara počivaju na paleodijasu crveni pješčenjaci, 

 crveni i zeleni laporasti škriljavei, kojima je teško odrediti starost. Cesto ili je 

 teško odijeliti od paleodijasa. Ali ima mjesta, gdje su ljepše razvijeni ka" n. pr. 

 kod Lokava. Tamo se vidi. da je to nova formacija, pa je vjerojatno, da te na- 

 slage pripadaju rabelj skini slojevima. Na toj podlozi škriljavaca i pješčanih na- 

 slaga perma i rabeljskih slojeva stere se u Gorskom kotaru više stotina metara 

 debeo pokrov gornjotrijadičkog dolomita sa značajnim paralelnim prugama. 



Već u srednjem trijasu nalazimo u Bosni velike vapnene naslage anizićke 

 stepenice s bogatom faunom buloških vapnenaca, koji se jamačno uijesu talo- 

 žili u plitkom moru. L T sjevernom dijelu Velebita nema tih naslaga. Velik dio 

 Velebita. Like i Gorskog kotara bio je u to vrijeme kopno. To je i glavni 

 uzrok, da su naslage Kunovac-vrela tako siromašne vrstama. Naslage u Lici 

 nastale su u neposrednoj blizini kopna, gdje ne bijahu povoljne prilike za raz- 

 vitak bogate faune, dok su bosanski buloški vapnenci taloženi u znatno du- 

 bljem moru. 



Za donjeg trijasa bio je dakle velik dio zapadne Hrvatske kopno. V 

 čitavom Velebitu (dalmatinskom i hrvatskom) nema kampilerskib naslaga. V i r- 

 glorijen označuje dakle širenje mora u tim krajevima, iako se to ne ističe u 

 tolikoj mjeri kao u Bosni, jer su ti sedimenti pretežno neritijske taloži ne, kako 

 to potvrđuju i njihovi konglomerati i breče. 



U ladiničkoj stepenici more je pokrilo velike dijelove kopna u kraje- 

 vima današnjeg Velebita. Tada su nastale naslage i kod Donjeg Pazarišta. u plitkom 

 moru, na domaku kopna. Pješčenjaci i lapori sačinjavaju te naslage, pa se tako 

 i sam sedimenat slaže s dokazom, koji pružaju brojni biljevni ostaci, da kopno 

 naime nije moglo biti daleko. Tu valja tražiti i razloge, što je fauna 

 D. Pazarišta tako siromašna vrstama. Samo neki jednostavnije građeni 

 i manje osjetljivi oblici mogoše se prilagoditi ovim životnim prilikama, ali se 

 u drugu ruku razvišc u golemoj množini. Zbog toga i manjkaju u fauni Paza- 

 rišta sve karakteristične vrste ladiničke stepenici-. Osobitost te faune ima dakle 

 svoj uzrok u posebnim životnim prilikama. 



I" ladiničkoj stepenici, naročito u vengeaskim naslagama, o/.ivjela je u 

 Južnim Alpama eruptivna djelatnost. Velebitu i Lici ima doduše vanredno 

 malo eruptivnoga kamenja, a i ono malo tih eruptivnih krpa valjada pripada 

 ladiničkoj stepenici. Na više mjesta provalila je u to vrijeme lava, ponajviše 

 11 podmorskim erupcijama. 



Već u ani/.ičkoj stepenici nalazimo u južnoj Lici vapnenaca i dolomita, 

 nekadanjih grebena algi i koralja, koji sigurno aijesu nastali u dubokom moru. 

 D gornjem dijelu ladinićkih naslaga kod Donjeg Pazarišta vapnenci zamijeniše 

 skriljaVCe i pješčenjake. 



Početkom gornjeg trijasa, komu valja s C. Dienerom pribrojiti već i 

 kasijanske naslage, ima u čitavom Velebitu i u Lici naslaga, koje su sastav- 



') I. Poljak: Izvještaj o detaljnom snimanju n opsega lista Senj — Oinčni- 191:):. Jahres- 

 i i lichte der k. unfc. geolog. B.-A. Bndapesl 1914. 



