naslagama s Daonellama u Hrvatskoj. 



(Š 2 table.) 



Primljeno u sjednici matematičko-prirodoslovnog razreda .Jn</oslavenske Akademije 

 znanosti i umjetnosti od 11. aprila 1918. 



Napisao Dr. Marijan Salopek. 



Kako sam napomenuo u raspravi o srednjem trijasu Gregui'ić-brijega, ') 

 nije tačno utvrđen stratigrafijski slijed naslaga u tom zemljištu, koje je slabo 

 otkriveno, a kulturama obraslo. Ujedno su moja proučavanja na Gregurić-brijegu 

 razmjernu kratku trajala. Naglasio sam, da je priložena skica nekih otkrivenih 

 dijelova na Gregurić-brijegu u mnogim pogledima još prijeporna, a njezina je 

 reprodukcija veoma nepovoljna. Stratigratijska građa Gregurić- brijega podaj e 

 mnogo zanimljivosti, pa sam potanji studij te okoline odgodio na kasnije vrijeme. 

 Međutim različite prilike sprečavale su me, a sprečavaju me i sada. da obavim 

 potrebna proučavanja u terenu, tako da u dogledno vrijeme ne ću moći. da iz- 

 vršim svoje nakane. 



Ovi me razlozi sile. da već' sada objelodanim neke podatke o naslagama 

 s Daonellama na Gregurić-brijegu. Kao kod mojih prijašnjih radova vode me i 

 sada u prvom redu stratigrafijski momenti. Dojakošnja strati ura ti ja pa- 

 leozojskog i mezozojskog doba Hrvatske stoji još na slabim osnovama, jer iz 

 velikog dijela tih naslaga ne poznajemo ni značajnih okamina, a kanui li boga- 

 tijih fauni. 



I* pomenutoj raspravi naveo sam. da uz cefalopodne vapnence ima na Gre- 

 gurić-brijegu i sivib laporastib škriljavaca, koji su puni velikih Daonella. Nala- 

 zište tih okamina u neposrednoj je blizini u karti označenoga križa. Samo uska 

 /on. i rili tamuo-sivih, tvrdih lapora obiluje vanrednim mnoštvom školjkaša. Već 

 prije desetak godina sakupio sam na tom mjestu lijepu kolekciju okamina, koje 

 pripadaju značajnom trijadičkom rodu Daonella. 



Jedna te ista velika vrsta razvila se ovdje u velikom mnoštvu individua. 

 To u ostalom i nije toliko čudno, jer trijadičke l>aoinlla< i Halobiae običavaju 

 graditi naslage školjki samo od jedne vrste. 



Ako se stratigratijska važnost ovih školjkaša i ne može poroditi s onom 



hi ita. jer i najznačajnije vrste nijesu često vezane samo na jednu zonu. pa 



ib poradi toga i ne valja precijenjivati, ipak su u pomanjkanju drugih okamina 

 za ilustraciju sveukupne faune i stratigrafijsku poredbu od velikoga značenja. 



Dok su u sjevernim Alpama Halobiidae poglavito razvijene u gornjem 

 trijasu, u Južnim je Alpama već srednji trijas, naročito njegov ladinički odio, 



') M. Salopek: >> srednjem trijasu Gregurić -brijega ti Samoborskoj gori i " njegovoj 

 fauni. Djela Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti. Kuj. XX., Zagreb 1912. 



