II hl 



— :\u — 



»liskom srodstvu s vrstom Uaondla Lomnteli.,?) Te bi razlike opravdavale 

 mišljenje, đa se ova vrsta odijeli pod posebnim imenom. 



Iako je vjerojatno, đa ove naslage, pripadaju vengenskim slojevima, ue 

 može se to nesumnjivo utvrditi na osnovi ove jedine vrste iz roda haondla, 

 prije nego Sto će biti još potanje ispitana veza. koja postoji među tim nasla- 

 gama. 20 primjeraka. 



DAONELLA sp. ind. aff. TYR0LENSIS Moja. 



Tali. II. 



Xa pntn od Hamera na Gregurić - brijeg susrećemo nedaleko od eefalopod- 

 aoga vapnenca usku zonu svjetlo-sivib vapnenaca. Baš sam pored puta našao 

 trupae gusta, svjetlo-siva, kvrgasta vapnenca, koji je l»i" pun Daonella, Iz 

 kamena su virila samo pojedina rebra. Dugotrajnom preparacijom priredio sam 

 dva primjerka, da se mogu odrediti barem otprilike. Dijelovi toga trupca s od- 

 lomcima Daondlu snimljeni su na dodanoj slici. Već se na prvi pogled vidi, da 

 Ove Ihiondle ne pripadaju istoj vrsti, kao prije navedene okamine iz lapora. 

 Rebra im nisu povezana u snopiće, dok su lateralne brazde relativno šire. 



<>vi primjerci spadaju u red onih okamina, koje je E. Kittl svrstao u 

 skupinu Daonella tf/rolcnsis. Na I), ti/rolensis usko su vezane naročito vrste 

 Daonella badiaUea, D. hulogensts, l). arzelen&is i tripartita.^) 



Primjerci se iz Gregurić-brijega razlikuju od vrste ]>. hulogensis već po 

 tome. što se rebra cijepaju u manjoj udaljenosti od vrha, Ipak valja istaknuti, 

 da se navodi E. Kit tla u tekstu ne slažu s dodanim slikama. Samo se pot- 

 puno sačuvani primjerci ovih vrsta mogu pouzdano odrediti. 



Primjerak a) Za visinu školjke 69 7 mm duljina je 14 mm 

 Primjerak b) „ . „ .. „ 1 2 „ .. „ 20 „ 



Tečajem daljnoga razvitka školjke ne mogu se dimeusije tačno odrediti. 

 Koncentrična skulptura je na primjerku bi veoma razvijena, pa se jasno vidi 

 čitav niz koncentričnih valova. Na primjerku ai prirasni su pruei mnogo slabije 

 vidljivi. I* mlađahnim je stadijima oblik školjke ponešto koso-ovalan. Veliku 

 promjenljivost te vrste dokazuje i radijalna skulptura. 



Rebra se cijepaju u nejednakoj udaljenosti od vrha. Na primjerku a) veoma 

 su tanka, a sastavljena od dvodjelnih i trodjelnih primarnih rebara. Na primjerku 

 bi rebra se šire prema rubovima brave, pa su na tim dijelovima školjke plos- 

 nata i cijepaju se tek u velikoj udaljenosti. Sličan poredaj rebara opisao je E. 

 Kittl u vrste D. tri/iartita, koja je usko vezana s vrstom J). halogensis. Kon- 

 centrični krugovi sjećaju nas naprotiv ponajviše na D. arzel&H&8, koja se samo 

 onda može sigurnu odrediti, ako joj je potpuno sačuvana i stražnja brava. 



Dimensije primjeraka iz GregUl'iĆ-brijega ne slažu se s tipičnim oblicima 

 vrste l>. ti/rolensis, jer u mlađih primjeraka visina zaostaje za podacima E. Kittla. 

 Čini se međutim, da školjke to nadoknađuju tečajem rasta, pa su izrasli primjerci 

 iz Gregurić-brijega viši nego dulji. I skulpturne su razlike takove, da ovi oblici 

 imaju neki interinedi jarni položaj. 



Ih tyrolensis i arzdensis, na koje se valja ponajprije obazreti, značajne su 

 za buelienstoinske naslage, a i vrlo slična l>. bulogensis valjada pripada biichen 

 steinskim naslagama ili najgoru jeuiu odsjeku Ijušturnoga vapnenca. Zbog toga 

 možemo i ove vapnence Gregurić-brijega smatrati pripadnicima bucheiisteinskili 

 naslaga, ili bar pograničnim anizičko-ladimekim tvorevinama. 2 primjerka. 



Daonella Lom me li Mojs., E. Kittl: Materialien zu einer ttonogropnie d*r Halobiidae 

 etc. I.. >■. |i. 69, ^'ilj'' je navedena i ustala literatura. 



) /'. ti/rolensis Mojs., E. Kittl: Materialien zu einer Monogrft{)hie der llalobiida« ete. 

 |i. !.">. li. badiotica Mojs., E. Kittl: ibid. [>. 47. li. tulot/enais K. K i 1 1. 1 : ibid. p, 4:i, /'. (u-.r- 

 lenm'n K. Kittl: ibid p. 47. /*. tripartita E. Kittl: ibid. p. E>2. 



