:si — 



DAONELLA sp. ind. aff. MOUSSONI Kojs. 



Pored pomenutih dvaju primjeraka nalazi se u istom kamenu odlomak ma- 

 lene Daonelle. koja ima posve droga obilježja, te se približuje onim vrstama, 

 koje nas sjećaju na rod Posidonia. Skulptura se školjke odlikuje jakim 

 koncentričnim prueinia i slaže se s onom u vrste l>. Moussoni. 'I Školjka je na 

 ovom primjerku i/. Gregarie-brijega znatno viša i koso produžena. 



Đ. Moussoni o/načuje medu Ljušturnoga vapnenca i buchensteinskU) naslaga. 



1 primjerak. 



Velika srodnost ovih primjeraka s vrstama I>. ttjrolensis i D. Moussoni tU>- 

 voljan je dokaz da možemo odrediti starost ovih vapnenaca, koji su u raspravi 



srednjem trijasu Gregurić-brijega označeni sa s,. Trupae s Daonellama nađen 

 je doduše na sekundarnom ležištu, ali je posve vjerojatno, da potječe iz nave- 

 denih vapnenaca, u kojima pak ni jesam našao drugih okamina. 



Naslage s Daonellama bili' su dosad poznate a Hrvatskoj samo iz malo 

 mjesta, na koja ću se sada još osvrnuti. 



I" raspravi o Samoborskoj gori navodi K. Go rj ano vicrK.rambe.rger 2 ) 

 odlomak jedne Daonelle iz vengenskog, crvenog vapnenca na Gregurić-brijegu. 

 određen kao Daonella sp. 



Malen je to odlomak Daonelle s jasno odijeljenim vrbom. Ljuštura je u 

 sredini znatno izboeena. Gornji je dio vrha gladak, tako da se oširoka rebra 

 počinju tek 2 mm ispod vrba, te se obično prvi put cijepaju već u udaljenosti 

 od 5 mm. a po drugi put nešto dalje. Radijalne su brazde dobro razvijene. 

 Koncentrična je skulptura slaba. Na ovom tek jedva 10 inm visokom odlomku 

 nemaju pojedini snopići više od 15 rebra. Oblik je školjke sličan onom u 

 D. Lommeli, od koje se pak tako razlikuje svojom skulpturom, a i jače izbo- 

 čeuim vrbom, da je ne možemo pribrojiti toj vrsti. Ovaj Lijepo sačuvani odlomak, 

 koji' možda pripada jednoj do sada nepoznatoj vrsti, ne može se zasad odrediti 

 točnije. (Tab. I. SI. $.\. 



Ta je vrsta u fauni Gregurić-brijega svakako veoma rijetka, jer u mome 

 materijalu nije zastupana ni s jednim primjerkom. 



U raspravi o srednjem trijasu Gregurić-brijega (p. 13) naveo sam, da je 

 u njegovim crvenim vapnencima česta neka mala Halobia (?), koju nijesam mogao 

 potanje istražiti. Kako sam naknadno utvrdio, ta značajna okamina pripada vrsti 

 Posidonia cf. uem/enensis \Visin. Budući da je rod Posidonia u veoma uskom 

 srodstvu s rodom Daonella, te pripada skupini Halobiida, ovdje navodim i ovu 

 vrstu. Zanimljivo je. da su neki autori ovu vrstu smatrali, a neki je smatraju 

 i danas, tek kao embrionalan oblik neke Daonelle- Jedni su je pribrajali vrsti 

 Daonella Lommeli. dok su drugi tvrdili, da pripada jednoj još nepoznatoj vrsti 

 iz roda Daonella. E. Kittl je posve ispravno dokazao, da P. icen</enensis ne 

 može pripadati vrsti D. Lomi/teli, a to se jasno razbira i na ovim četirnia pri- 

 mjercima iz ( Jregurić-brijega. 



Da ima Daonella i u navedenom eefalopodnom vapnencu, dokazuju tri pri 

 mjerka neke Daonelle, koji se nalaze u istom kamenu zajedno s cefalopodim 



1 ta su tri primjerka nepovoljno sačuvana, ali sigurno ne pripadaju vrsti D 

 Lommeli. Oni si' odlikuju relativno jakom koncentričnom skulpturom, a radijah 

 su rebra vanređno fina, te nas živo sjećaju na vrstu Daonella Moussoni, s kojom 

 ih samo poredujeni. jer se ne mogu točnije speeitički odrediti. 



Školjkaši faune Gregurić-brijega ne pokazuju prema tome još ono pomla- 

 đeno lice. u kojem nam se prikazuje fauna cefalopoda. Mt/sidioptera Kittlii pa i 

 posljednja navedena Daonella, karakterizuju obično niže horizonte srednjega tri- 

 jasa, dok Daonella sp. i Posidonia ireiu/enensis upućuju nas na ladinički nivo. 



') Daonella Mouggoni M'er., E. Kittl: Materialien zn einer Monographie đet Halnbiidae 

 i'tc. 1,. c. [i. 35 s navodima ostale literaturi-. 



2 ) K. Go r j a n o v i ('• - K ram b erge r: Geologija gore Samoborske i Žumberaćke. Had Jugo- 

 slavenske akademije znanosti i umjetnosti, knj. CXX. mat. prirod, razred XVIII, p. 53. Zagreb 1914. 



a. 



la 



