3a 



Prema tomu pokazuju i školjkaši relikti primjesu virgrorijskih tipova. Ali La- 

 mellibranchiata u ovoj fauni imaju tako sporedno značenje, da ne bi ni mogli 



utjecati na spoznaju, do koje nas je dovelo istraživanje cefalopoda: da naime 



uvi vapnenei pripadaju bazi vengenskih naslaga. Ujedno su amoniti već po sebi 

 tako golemo važni po st rat igrariju, da skoljkari pored njih gube od vrijednosti; 

 jer jedan aniunit vrijedi geologe često više ud čitave faune drugih životinjskih 

 skupina. Pored toga je cefalopodna fauna Gregurić-brijega vanredno bogata. 



I' navedenim crvenim i sivim vapnencima Gregurić-brijega nema dakle 

 vrste Daonella Lommeli, a tu se posve slaže i s razvitkom trijasa u južnom Ti- 

 rolu, gdje se zona sa Daonella Lommeli nalazi povrh vapnenaca s faunom, koja 

 je analogna onoj na Gregurić-brijegu, a na medi buchensteinsko-vengenskih 

 naslaga. 



1* čitavoj zapadnoj Hrvatskoj nigdje ne poznajemo trijadičkih naslaga 

 s Daonellama. Nema ih ni u Gorskdm kotaru, ni u Lici. ni u Velebitu. Tu se 

 tim više ističe, što su takove naslage poznate na mungo mjesta u Bosni i Dal- 

 maciji, a tek ih je u najnovije vrijeme opisan K. Toula ') iz zapadne Bosne 

 blizu hrvatskoj medi. 



od drugih nalazišta Daonella u Hrvatskoj valja u prvome redu istaknuti 

 vcngen-ke naslage a okolini Klanjea. K. Gr o r j an o vi ć - K r am b e r g e r *) 

 navodi da u sivom laporastom vapnencu u blizini Cesargradske Vesi ima vrsta 

 Halohia Lommeli i da u pločastim vapnencima ruševini 1 Cesargrada ima Halobia 

 u zajednici sa amonitima na sekundarnom ležištu. 



.loš sam god. 1910. posjetio nalazišta u klanjačkoj okolini i sakupio malenu 

 kolektu okamina. Toni sam prilikom našao na putu od Klanjea k Cesargrađu i 

 primarno ležište onih. često mrlJBsto-sivih i crvenkastih vapnenastih lapora, koji 

 su služili za građevni materijal Oesargrada. 3 ) Tačnija proučavanja toga okoliša 

 nijesam mogao dosad provesti, niti sam mogao na navedenom novom nalazištu 

 sakupiti okamina. U tim su vapnenastim laporima školjkaši još nepovoljnije' sa- 

 čuvani, a i mnogo su rjeđi od onih. koje sam opisao iz lapora na Gregurić-bri- 

 jegu: Ovi školjkaši pripadaju nulu Daonella. Primjerci su tako loše sačuvani, da 

 se ne mogu spocitički odrediti. Dok bi se neki primjerci mogli samo s najvećom 

 rezervom odrediti kao Daonella <■/'■ Lommeli, na drugima se jasno vidi, da 

 ne pripadaju toj vrsti. Jedan bolje sačuvani odlomak sjeća nas svojom skulp- 

 turom na vrstu D. indica Bittn. 



Iako se navedene okamine ue mogu tačno odrediti, ipak je ta fauna za 

 stratigrafiju hrvatskog trijasa od velike važnosti. Pored ikoljkara daju nam znatno 

 uporište i amoniti, koji su nađeni u tim naslagama. K. Gor janoVić-Kram- 

 berger navodi (1. c.) amonite na sekundarnom ležištu u građevnom materijalu 

 ruševine Oesargrada, gdje je našao dva primjerka, koje je odredio poznati bečki 

 geolog E. Mojsisovics kao ?? Proarrentes esinensis Mojs. i l'eltites epo- 

 lensis Mojs. 



Budući da ima u mojoj zbirci iz istoga nalazišta i desetak anmnita. nadaj e 

 mi se ovdje zgoda, da i o njima istaknem svoja posniatranja na ovoj nanovo 

 sabranoj i većoj građi. 



Sto se tiče prve vrste, koju je E. Mojsisovics odredio kao ?? I'roar- 

 cestes esinensis, već je iz dvaju upitnika vidljivo, da ovaj autor nije mogao posve 

 sigurno odrediti te vrste ne samo specifično već ni generično. Lapori kod Ccsar- 

 grada često su puni malenih, glatkih, veoma involutnih amonita. Oni su redovno 



') K. Toula: Geologisch-palaontologiscne Beobachtnngeo aus der Gegend von Drvar, Peći 

 und Doler in HreStboenien. .lalnluieli đer k. k. geologisehen U. -A. Bd. l.MII. AV'ien H»13. 



•) K. G or j an n v i ć - K rani b erger: Geologijski odnosi okoline Klanjačke i Pregradske. 

 Rad Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, knj. *'XX. mat. prirod, razred \V111. p. 86. 



Zagreb 1894. 



M. Salopek: trijasu Gregurić-brijega kod Samobora te o vengenskim slojevima kod 

 Klanjea. Vijesti geološkoga povjerenstva za kraljevine Hrvatsku i Slavoniju za god. 1910. 



Zagreb 1.911. 



