35 — 



Tablic;! 1. 

 b a ta obu li v a t a d u g a j e 



9-90 km 

 9*30 .. 

 8-95 



(inax.) 



n 

 750 „ 



0-35 ., 



Po ovim podacima, a upotrijebivši hipsugrafijsku krivulju, ima Bakarski 

 zaliv volumen od 0"979 km 3 , a .srednju dubljinu od 258 m. Budući da maksi- 

 malna duljina Bakar-Bakarac po najdubljim toi-kama — ima 46 km. bila 



bi prosječna širina 067 km. 



Pristranoj su bakarske zavale veoma strmeniti : oni slaze pod vodu tlo 

 30 in dubljine pod kutom od 43". dok je duo (od 30 do 40 m dubljine) dosta 

 plosnato. 



Sva morska voda ulazi u bakarski zaliv i izlazi iz njega kroz tjesnac 

 medu Babnom i Gavranićem. Dolazeći izvana u zaliv ima ona višu temperaturu 

 i veći salimitet; al se i jedno i drugo umanjuje u samom zalivu osobito u 

 gornjim slojevima zbog velike množine slatke vodi', koja izbija iia sjevero- 

 istočnoj strani. Tu je jako vrlo „Jaz" u samom gradu Bakru, zatim „Stenice" 

 (pristanište parobroda), „Podbok" (pristanište „Vile Velebita"), „Kanal", Ma- 

 leniea", „Dobra", „Kovačevo", „Bestrić", ,,P . . . z . . . a", „Portić", „Crno", „Go- 

 lubince" i „Zminac . Na suprotnoj strani pak nema takvih vrela. Po dnu (30 — K) m) 

 pak teče voda od neko 368 do 37"5°/„ slanosti, dok po otvorenom jadran- 

 skom moru ona ima ne samo u dubljim" od 40 m već i na površini preko 38°/oo- 

 To je jasan dokaz, da ovu vodu rastanjuju izvori, koji izbijaju po dnu morskom, 

 djelomice još prije no što je dospjela u sam zaliv, djelomice možda u njemu 

 samom. 



Navedena vrela slatke vode od znatna su utjecaja ua vrijednosti za salinitet 

 površine zaliva. Crpimo li vodu na površini samo za 1 do 2 em dublje što 

 je veoma lako moguće - - bit će slanost i temperatura znatno veća nego upravo 

 sa površine. 



Dokazom su na pr. opažanja kod Babna (vertikala 15): na istom je mjestu 

 a u isto je vrijeme temperaturu bila jedainput 108" C aS = 9"34% , drugi put 

 9-fi° C'd S= P89°/oo- Upoznavši ovu činjenicu mjerio sam temperaturu dne 

 1 1 V. često puta neko 3 cm. dublje od povšine. Te sam podatke uvrstio n 

 tabele ispod temperature za m. 



Upozorujem istraživače našega zaliva, da se u buduće osvrnu na ove od- 

 nose prigodom određivanja temperature i saliniteta na površini. 



Nešta su realniji podaci za dubljinu od 2 ni, iako ni ovi nijosu posve valjani. 

 Donji otvor crpala, što smo ga upotrebljavali i za vožnja sa „Vilom Velebita", 

 a s njim i kuglica termometra stoji istina u dubljim od 2 m, al gornji je otvor 

 U dubljini od 1*50 ni. Po tome je temperatura zaista izmjerena u dubljim od 2 m, 

 dok se salinitet odnosi na mješavinu za sloj vode. koji je debeo 50 cnt."(l"50 do 

 24)0 ni), dakle toliko koliko je visoko (dugo) samo erpalo. Podaci za at ne mogu 

 dakle biti posve točni; morali bi imati neku prosječnu temperaturu za čitav 

 sloj od l'TiO do 2"00 ni dubljine. 



Vrijednosti za at postaju prama dnu sve realniji, jer su i temperatura i 

 salinitet u sloju od 50 cm sve jedru dični ji. 



Trebat će za naredna istraživanja konstruirati poseban aparat, koji će crpsti 

 vodu samo iz tanka horizontalna sloja i to iz onoga, u kom se nalazi kuglica 

 termometra. 



