36 



Smatrao sam poradi svega toga podesnim da iz razmatranja posve isključim 

 podatke za površinu, < l> -Vc sam oprezno upotrijebio one za dubljinu od 2 m. 



Poradi Hladne a slatke vode, kuja Spravo pliva po površini žaliva, raspored 

 je temperatura do izvjesne dubljine katotermijski, ispod te dubljim- do dna ano- 

 termijski. I* svakoj vertikali (površina r- dno) voda ima dakle istu temperaturu u 

 dvjema raznim duhljinaina. 



Xa površini su najviše temperature vode bile 9.6° i 9.7° Q a to na verti- 

 kalama 18. i 17.. dakle dosta daleko od Zminca. Nema po tom sumnje da je 

 temperatura slatke vode na samom izvoru bila niža od ovih. Da su temperature 

 na površini li'., 20. i 21. vertikale nešta više od navedenih, kako su bliže iz- 

 voru, razlog je što sam sigurno dublje zagrabio vode. možda ni za 2 em. 



Sloj pak, koji rastavlja katotermijski od anotermijskoga rasporeda ima naj- 

 višu temperaturu. Ta je bila — ■ u dane mojih opažanja — neko 15 l ,° 0. Po- 

 ložaj pak toga sloja bio je u dubljim od neko 10 m. < h\ površine pak do 2 m du- 

 bljine temperatura se naglo povećaj e, dok od 2 m do 10 m mnogo polaganije raste. 



Ispod 10 m temperatura se naglo mijenja: u tom je naime sloju „skok 

 temperature" (Sprungschicbt), koji se ljeti nalazi u istoj dubljini po srednje- 

 evropskim jezerima. tom sam se osvjedočio opažanjima. Na vertikali 12. bilo 

 je n dubljini od 10 ih: 1513" ('. a onda -- nakon što sam izmjerio u dubljini od 

 20 m — samo 14 - 36* C. Prelazili je sloj dakle bio veoma tanak, tek nekoliko 

 centimetara. 1 



U drugu ruku pak isotermobate nijesu uvijek u istoj dubljini. Na njihov 

 položaj utječu ponajviše atmosferski odnosi. Pod utjecajem — osobito — vjetra 

 isotermobate se pomiču vertikalno: razvijaju se interni valovi, kojih je period 

 ovisan o speci f. težini vode, o formi vodene zavale i dakako o jakosti vjetra. 



Poređujući podatke od 11. /V. za 1., 2. i 3. vertikalu sa onima od 14./ V. 

 1. vertikalu razabiramo utjecaj vjetra. 



Tabliea 2. 



Datum 11. V 14./V. H-/V. LI: V. 



Vertikala = 4. 3. 2. 1. 



Dne 11. dok je duvao ENE, inaximiuu temperature nije bio na površini 

 \ ei- u dubljini od neko 7 ni; a to je stanje trajalo i slijedećega dana. iako je 



rjetar bio znatno popustio. 8 Pod utjecajem vjetra valovi su bili počeli bez sumnje 

 već 10./V., da „Innerhalb ihres \Virkungskreis ausglcichend vvirken" :" poradi 



Nn drugoia ću mjestu razložiti kako nastaje taj skok temperature. 

 Duu 13. V. aijesaui mjerio i»> zalivn, već analizirao klor. 



A, Herz; Die Spranggchiclite đer seen.„Mitteilungen ilea Vere. nas J. ueogi'aphen u. il. 

 I ni % . i - i i • i l,ei|v/,ig;" ; Leipzig. 1911. pir. UH, 



