37 



njih je masimuin temperature postepeno slazio sa površine u dubi j inu. Da su 

 valovi l)ili veći ili da su trajali više dana. bila l>i zavladala liomotermija ođ po- 

 vršine do dna. Xu taj se proces nije razvio samo poradi kratka trajanja vjetra, 

 već i poradi fizičkih odnosa u vodi zaliva. Malena speeitieka težina i niska tem- 

 peratura slatke vode, koja neprekidno teče po površini zaliva. znatno otešeava 

 potpuno, „izjednačenje" temperature i saliniteta. Ta se slatka a hladna voda 

 (površine) sporo miješa sa toplom a slanom vodom donjih slojeva. U slatko- 

 vodnim jezerima lako može zbog vjetra — odnosno zbog valova da nastane 

 homotennija do znatnih dubljina, jer je diferencija med specifičkom težinom vode 

 na površini i onom na dnu veoma neznatna. 



"Voda je dne 10. i 11. V. morala teći po površini smjerom vjetra (EXE- 

 \VS^'), dakle sa sjeveroistočne obale, gdje izbijaju slatka a hladna vrela, prama 

 jugozapadnoj obali. Ovdje se gomilala ta voda. protiskujući se kroz vrata Babno- 

 Gavranić u otvoreno more. Odavle je pak ulazila u zaliv po dubljinaina slanija 

 voda, 1 koja je dakako u samom zalivu postala ponešto slada. 



Dne 14. \\. kad je vjetar bio odavna prestao da duva, povratio se „nor- 

 malni" raspored temperature, što ga imaju ljeti naši' vode : na površini maximum, 

 na dnu minimum. Tek što taj maximum nije bio upravo na površini, već ispod 

 hladnoga sloja slatke vode, koji je praiua udaljenosti od izvora tanji ili deblji. 



Mjereći temperaturu na potezima Šanso vo-Zminae i Zminac-Oavranie zapanjili 

 me podaci za dubljinu od 5 m. posebice onaj na 20. vertikali: 13'53° C. Pod 

 Zmineeni naime izbija na dnu zaliva jako vrelo slatke a veoma hladne vode. 

 Došavši u dodir sa slanom vodom pomiješa se s ujom. prihvaća višu temperaturu 

 (pak i veći salinitct), al je ipak još tako hladna, da se to primjećuje dosta da- 

 leko od izvora. Dne 12., V., dok sam mjerio po jugoistočnom dijelu zaliva, taj 

 je hladni sloj (ispod 14" C) u duhljini od 5 m postojao na 19., 20. i 21. verti- 

 kali; dokje na 18. vertikali bilo tek nešta preko 14" ll4-0HM'). kako se vidi 

 iz ovoga pregleda.' 



= 28 ml 



1* jugoistočnom kraju zaliva postojala su dakle dva anotermijska i dva 

 katoteiinijska poređaja temperatura. 



Ovi su isti odnosi vladali i pod Gavranićem. gdje sam bio usidren dne 15. V. 



i 

 Tablica 4. 



Gavranić 7'' 30'" a. m. 10'' a. m. 12'' m. 3'< p. ui. 



m ('.C50'') illidO") (]2-7t.") lltv45"i 



2 „ 1503* 1485 1508 1533 



5 „ 14-90 HM 15-01 |5i:i 



0» „ 15-13 1 5- 1 | 1509 15-03 



20 „ l3 r 59 |362 1 3:61 l3-«0 



30 „ 12 5(1 12-49 12-41 14 42 



1 Nii |iliivi(lli;niiii su „Vilom Vt-lcliini" I » i ■ » je ri ;■ I. postaji (neko 4 km daleko od Bivkiir- 



tjkogu z;iliv;i) salinitct u 20 ffl dubjine uvijek oko 38" 



1 Zvijezda u/, brojeve znači, da je temperatura Mjerena dva puta. 



