3,8 



Navodim odmah, da lađica nije mogla biti uvijek na istom mjestu, već se 

 polagano pomicala prama jugu: sidru je naime bilo premalo pak se nije duboko 

 zabilo u glib. Odmakao sam se konačno od prvotnoga položaja za neko 150 m. 

 Da me struja gonila uvjerio sam se i mjerenjem njena smjera s pomoću Kkma- 

 nova strujomjera. Do dubliine od neko ' ., m (a toliko je od prilike ronila ladica 

 u more) struja je neprekidno polazila i/, zaliva u more.' 



Ovaj sloj hladne vode u dubljini od 5 m nijesani opazio ni na Hi. ni na 

 17. vertikali. Vertikala 16. nije identična - s obzirom na položaj — sa sidrištem 

 kod Gavraniča: ovo je naime puno bliže kopnu od one. Iz svega toga zaklju- 

 čujem da se navedeni sloj od Crna prama Gavraniću sve više istanjuje i u hori- 

 zontalnom i u vertikalnom pogledu i da ga nestaje ne daleko od gavranićeve obale. 



Dne 14. 'V. usidrio sam se pod Brestićem (vertikala 8.). da dobijem neki 

 pojam o vertikalnom pomicanju isoterma. Pogled na dobivene vrijednosti uz 

 neki obzir i na one za vertikalu 7. - uvjerava me. da je temperatura od 7* a. 

 ni. dalje rasla u svim diihljinama. I najslabije dakako u onoj od 30 m). Obrnuto 

 je sa salinitetom. 



Tako se n. pr. nalazila isoterma od 



Hi" (' U" (' 



u dubljini od 

 na vertikale 8: ln m 5 m n I 1 ' 0"' a. m. 



8- 13 9 loA Om 



8: 14 ., 10 „ „ 12/' -10'" p. m. 



7: 15 .. 11 ., „ 2/' om .. „ 



Vidi se očito, da su isoterme slazile u dubljinu, a to pomicanje shvaćam 

 kao temperaturnu „seiche". Dakako da nije moguće odrediti vrijeme titranja, jer 

 ima premalo posmatranja. Htio sam se tek uvjeriti dali ima uopće takvih po- 

 micanja u našem zalivu pak da ih podesnom prilikom proučim pobliže. Uvjeren 

 iz navedenih podataka da se mogu razviti interni valovi, pokušao sam da teo- 

 rijski odredim to vrijeme u nadi, da Ću ga utvrditi opsežnijim posmatranjima. 



l'o načelima, koja su formulirali B, K. Watson a onda W. Schmidt, 

 vrijedi 



V našem je slučaju / (duljina zaliva) = 4'5Vt km. ./ ±= 9"81 m a n — broj 

 linija čvorova. Budući da je „prelazili sloj" bio u dane opažanja u dubljini od 

 10 in bio bi 



g i = 102875 a A, = 10-0 m. 

 Q = 1-02962 .. h = 15-8 .. 



bez obzira na korekcije, koje za U zahtjeva W. Halbt'ass. Za titranje sa 

 jednom linijom čvorova hi = 1) bio bi / = 10809 sekunda ili neko 7/. •'>/'• To- 

 liko je vremena trebao interni val sa jednom linijom čvorova, da se pomakne 

 od Bakra do Bakarca i natrag. 



Postoji li pak val sa jednom linijom čvorova, koji se pomiče O'l NIT- do 



NE- obah- i natrag, onda bi bio / 1.8* za prosječnu širinu zaliva 0.H7 km. 

 Iniade li u isto vrijeme transversalnih i Longitudinalnih internih valova a sa v iše 

 linija čvorova, onda se problem uvelike komplicira. Razriješit će se* takav za- 

 mršeni problem tek na osnovi simultanih posmatranja na bakarskoj i bakaračkoj 

 strani pak pod Zrnom i Brestićem. Uzdam se, da nije to vrijeme predaleko! 



Osobito je jaka bile ta »trnja |>od Babnom, kuda sum prolazio oko 6'' |>. m., vraćajući se 

 Gavranića u Bakar. Oba su umi, ion morala snažno veslati da prevale taj ft. 



