— 39 



Bit <■(' neko 50 godiua što je F. A. Forel počeo da u Lemanu proučava 

 povremenu ritmičku denivelaciju vode, koja je ondje poznata kao n seiche a (talij. 

 „sessa" ; njeni. ,,Seespicgelschwankul)g a ). Od tada se našlo, da ima takvih de- 

 nivelacija u svim jezerima, a n novije ih je vrijeme otkrio prof. li. Sternec k 1 ) 

 po lukama, zalivima i kanalima uz našu obalu Jadranskoga mora. Bakarski će 

 zaliv l)iti vanredno znatan objek za proučavanje takvog pomicanja vode, jer je 

 to prostrana zavala, koja je po uskom kanalu spojena sa otvorenim morem. 



Za određenje titranja vode potrebno je znati položaj uninodalne linije, 

 jer se ondje voda ne pomiče vertikalnu. Budući da još nemamo u Hrvatskoj 

 limnimetra, 2 pokušao sam da barem teorijski odredim položaje uninodalnih linija 

 i trajanje glavnoga nihanja. Po istraživanjima. li. Sternec ka jedna takva linija 

 imala hi da postoji upravo u kanalu (Babno-Gavranić), koji spaja zaliv sa morem; 

 na obali pak na pr. kod Crna imala hi da bude razvijena nabreklima. Čitava bi 

 se vodena masa bakarskoga zaliva pomicala dakle njegovom širinom (od NE- do 

 SW-obale i natrag) a oko navedene linije Babno-Gavranić, 



Za određenje trajanja jednoga nihaja dostaje u prvi mah Merianova 

 formula 



t = 2 l : (| ;/. h ) 



gdje je t vrijeme a sekundama, / udaljenost med linijom čvorova i nabreklinom 

 (kod Crna), dakle 1120 m. // = "25"8 m prosječna dubljina zaliva a g = 9'8J m. 

 .leđno nihanje trajalo bi dakle neko 2'o4 min. (odnosno iV08 min.). 



Drugo glavno titranje moglo hi se razviti po duljini zaliva : od Bakra do 

 Bakarca i natrag, /a orijentaciju služi formula P. Du Boysa: s 



1- -^ ■'■„ i 





I .'/ ,~„ I K i + l K 



Presjekao sam Bakarski zaliv sa pet ravnina, a poprijeko uzdužnom profilu 

 pak sam dobio ove vrijednosti: 



J min. 



1-67-1 

 1099 

 1-680 

 2176 

 1 -568 

 2-202 



1 B. v. Sternek: tJber „Seiches" an d. Kiisten der Adria. Sitzber. d. k. Akad. đ. tt'iss.. 

 Mat.li.-Xat, Kl., Bd. 123.. Abt. tla, VVien, 1914. 



- Kalnika u Grenevi, kuja izrađuje limnimetre, nije htjela da a ovo ratnu doba otpremi 

 aparat n Zagreb. 



:l Pobliže o tenu (uieil ostalima) razlazi' A. Endriis u svojoj raspravi: Šeescbwaukungen 

 .■im Ohiemsee, Traunstein, 1903, pg 57 — 60. 



