vodim poredbu med arealom donjeg Bakinovca i Velikog jezera: po podacima 

 arkiva ovo bi moralo biti preko tri puta voće od onoga, dok l>i po karti bilo 



sa za 00048 km 2 veće. Puredujući Veliko jezero s Okrugljakom na karti, 



ovo bi bilo nekako 2*/« puta veće, dok l)i po podacima arkiva bilo samo 17 

 puta veće od onoga. Već se prostim okom vidi da ovo potonje ne može biti; 

 zbog toga mislim, da se uvukla pogrješka (možda pisarska) u broj rali za Ve- 

 liko jezero: u mjesto 5 rali bit će valjda 3 rala. Po ovako ispravljenom podatku 

 areal Velikoga jezera bio bi: 00191 km'-, a taj bi se dobro slagao s mojom 

 izmjerom na karti (00196 km 2 ). 



c) Dubljina i volumen vodenih za ralu. Na osnovi areala, kakve sam ih dobio 

 od uprave „arkiva mapa", ponovno sam izračunao volumen vodo i to samo za 

 Prošće i za Kozjak, dok sam za druga jezera zadržao prijašnja svoja određenja, 

 uvjeren da bi se upravo neznatno promijenila. 



I'raina ranijim mojim mjerenjima Prošće ima volumen veći za 000063, a 

 Kozjak za 000078 km*. Dakako da svi ovi resultati ne mogu biti posve roalm. 

 jer nijesu vezani ni na kakav određeni vodostaj. Za veoma niska vodostaja 

 umanji li se srednja dubljina n. pr. u Kozjaku za '/ 2 m, volumen bi bio O'Ol.vSS 

 km 8 , dakle za 00037 km 3 manji od navedenoga. Al i pored toga ni jodna 

 formula pa ni metod „hipsografijske krivulje", što sam ga upotrijebio, ne može 

 da podade posve točne resultatc; i kad bi imali dubljine izmjerene na centi- 

 metre, ne bi toga moglo biti, jer ubikacija izmjerene dubljine i na karti velika 

 mjerila ne može da bude idejalno taona. 



2. Temperatura vodene površine s obzirom na apsolutnu visinu 

 pojedinih plitvičkih zavala. Da utvrdim umanjivanje temperature na površini 

 vode s obzirom na aps. visinu, pošao sam (god. 19 15-) s Kozjaka do Prošća 

 i natrag i svaki sam put izmjerio temperaturu. Osvjedočio sam se tom prilikom, 

 da ne valja mjeriti ma bilo gdje pored obalo, jer ima mnogo mjesta gdje se 

 voda do nje veoma slabo pomiče, kao da stagnira. Na takvim je mjestima 

 temperatura znatno vi.sa nego gdje se voda pomiče. 1 ) 



') Kao primjer navodim Gralorac: 80. Vili. miti. bilo je kod vodoskoka (gdje se voda 

 pomiče): ]H-7"C, dok uz donju obalo 19^6'C (gdjaje voda uiirna). Diferencija je dakle malne 1°C1 



