10 



sam k"<l kupališta u Kozjaku termometar u vodi po noći ođ 13. na 14. i ud 

 14. na 15. IX. 1915. Priopćujem tu podatke pored onih, što sam prigodice 

 dobio, mjereći kod kupališta na Kozjaku po danu. 



Tablica 9. 



Temperatura vodene površine Kozjaka 



Sunce izlazi na Plitvicama u te dane oko 5V S * a minimum je vode bio 

 nekako 1 sat kasnije (oko 6 1 / i '' a. m.). Uzrok tome zakašnjenju valjada je bio 

 položaj termometra: nalazio se naime u jednoj kabini; zaštićen od direktnih 

 sunčanih zraka nije se živa počela ispinjati onda kad su one počele padati na 

 nju, već onda kad se voda toliko ugrijala da je termometar mogao označiti tu 

 povišicu temperature; taman prije početka toga procesa voda je imala minimum 

 temperature. 



Taj se minimum temperature vode pojavljuje mnogo kas- 

 nije od uz cl uh a, jer je njezin kapacitet topline puno veći. Posve 

 je dakle vjerojatna navedena diferencija od jednoga sata. Svakako je pak čudno, 

 što je A. Merz ljeti g. 1909. na jezeru Riesachu (1300 m. a. v.) našao, da je 

 minimum temperature vode bio oko 5'' a. m., „also anlic h wie in der 

 A tmosphare". Nema sumnje da su u jezeru Riesachu temperature vode niže 

 no u Kozjaku poradi znatnije aps. visine (diferencija od preko 700 ni). Zna- 

 demo pak da voda od 0°.do 27°C ima sve manju specif. toplinu 1 ), pak da voda 

 u Riesachu - - poradi nižih temperatura — ima veću speeif. toplinu od one u 

 Kozjaku. Pored svega toga voda se ne može u isto vrijeme ugrijati toliko kao 

 uzduh, da minimum i jednoga i drugoga medija budu u isto doba. Uvjeren sam 

 da podaci Merzovi ni jesu realni — on ih doduše ne navodi, već samo ističe di- 

 ferencije med njima od jednoga sata do drugoga. Bit će da mu je termometar 

 kod mjerenja stajao pod direktnim utjecajem sunčanih zraka, umjesto da bude 

 u sjeni — kao što je bilo u mojem slučaju na Kozjaku. 



4. Prelazili sloj. U vodi svih jezera, koja ima ljeti temperaturu na po- 

 vršini znatno višu od 4°C, postoji u izvjesnoj dubljini t. zv. prelazni sloj (couche 

 critii j in- ; Sprungschichte). Taj sloj rastavlja gornje slojeve sa razmjerno visokom 

 temperaturom od donjih slojeva sa razmjerno niskom temperaturom. U tom pre- 

 laznom sloju a u razmaku od nekoliko decimetara (dapače i centimetara) mijenja 

 se naglo temperatura. Takav sam prelazni sioj našao uvijek u ljetu i doba i u 



'i O. .I;ink'-: uber đie' Abhiingigkeit der spezifisenen Warme des Wassers von der Tem- 

 peratnr. Berlin, 1910; pg. 26, 



