12 



ii to a gornje strane) vertikalni slaz temperature u lijem postaje sve manji. Za- 

 mišljam pri tom da je prelazili sinj sastavljen od mnogo veoma tankih slojeva 

 vođe. Zbog termijske konvekeije postepeno će se oni tanki slojevi ohladiti - 

 počevši dakako od nujgornjega — redom će se oni izlučiti iz veze prolaznoga 

 sinja a priključit će se homotermaom sloju. Poradi toga gornja će međašoa ploha 

 prilaznoga sloja biti u sve većoj dubljim: prelazni će sloj postat sve tanji. 

 Kad je pak voda na površini — ohlađujući se postepeno — dospjela (negdje 

 koncem jeseni) do one niske temperature, koju ima donja ploha prelaznoga sloja, 

 tada će ovoga posvema nestati. Poradi ove termijske konvekeije homotermni će 

 sloj dopirati od površine do sve većih dubljina pak napokon i do dna. 

 D kratko dakle: 



a) mehaničkom se konvekcijom gornji slojevi vode o h 1 a - 

 iluju. ■' donji se agriju, dok je temperatura vode na površini iz- 

 nad 4°C; obrnuto je ako je ona ispod 4°C; 



b) te r m i j sk o ni konvekcijom pak donji se slojevi obladaju 

 ako se temperatura vode na površini umanjuje do 4"C. a ugriju 

 se ako se ona po vi su je od 0° do 4"C. 



Med mnogim svojim posmatranjima istaknut ću samo jedan skok tempera- 

 ture u ljetno doba, jer je najveći što sam ga pribilježio. U donjem Kozjaku 

 bile su temperature dne 1. augusta 1916. ove: 



Tablica 10. 



00 m 2P4°C u 5* (')'" p. ni. 

 5-0 „ 20-2 „ 5* 05 



10 „ 17-7 „ 5 7 ' 0b 



1 10 - 157 



n n 



ii •> ' J r> n 



r/, r,o„, 

 17 •' -° 77 77 



71 77 



1.2-5 „ 126 



15-0 „ 9-3 „ 5'* 31 

 20-0 „ 6-4 „ 5" 46'" „ 

 300 .. 4-8 „ 5'' 56™ „ .. 

 45-0 „ 4-6 „ 6'' 07'" „ „ 

 Skok med II i 12' : m iznosi dakle 2'07°C na svakom metru. 

 U proljeću mora da su davali jaki vjetrovi, koji su uznemirili čitav sloj vode 

 do nekih 11 m; kasnije se pak voda pod utjecajem iasolacije sve jače grijala, 

 il dakako samo do izvjesne dubljine. 



Na osnovi istraživanja A s c li k i n a s s a (u destilovanoj vodi i utvrdio je 

 W. Schmidt 1 ), da veoma neznatna energija zraka (u sunčanom spektru) do- 

 pire do povećih dubljina. Mal ne sve su zrake, koje imaju duljinu vala U) od 

 30 (« do 0"6 ft, apsorbirane već u 1 m dubljine; a samo zrake od ^=0'6 fi do 

 A=0 2fi dopiru do dubljine od preko 10 m. Voda je dakle veoma slabo dija- 

 termana ; ona upravo u najgornjim slojevima apsorbira najveći dio zraka. 



U takvim se prilikama znatno povećala temperatura vode do I. augusta 

 najgornjih slojeva; tim se još jače istakla diferencija temperatura med njima i 

 prelaznim slojem. 



Između ono malo opažanja, što ih imam iz Kozjaka za zimsko doba, dvije 

 su serije, u kojima se ponešto ističe prelazili sloj: 



'i w Schmidt: abaorption đer Sonnenstrahlong im WaBser. Siteber. d. k. Akađ. đ. Wiss., 

 iii tfath. nat. Kl. B<1. 117. (1908.), pag. 237 — 25:t. 



