Kozjak 



vjetar 



III 



Med površinom i dubljinom od 5 m slaz je temperature u prvoj seriji 

 01°C a u drugoj -- nešta jače istaknut -- 01 6" pro 1 m. U zimsko doba da- 

 kako ne može u našim jezerima da bude diferencija temperatura velika. Ponaj- 

 prije ako je jezero i smrznuto na površini (0"C), na dnu može biti temperatura 

 najviše 4°C; u ostalim dubljinama mora biti dakle manje od 4°(\ U takom 

 slučaju vjetar ne može da utječe na razvitak prelaznoga sloja zbog ledene kore. 

 koja pokriva jezero. Ako pak površina jezera nije smrznuta, ako je njena tem- 

 peratura pa i neznatno iznad 0"C, onda se može razviti prelazili sloj pod utje- 

 cajem vjetra. U tom pogledu bit će prelazni sloj to više istaknut što je veća 

 diferencija med temperaturom na površini i onom na dnu. Najveća takva 

 diferencija zimi može biti 3'9°C t. j. med 01 °C na površini ako nije smrz- 

 nuto i 4'0"C na duu. Postoji li takva diferencija — prije početka mehaničke 

 kouvekeije — tad se može u plitkom jezeru razviti dosta istaknuti prelazni sloj; 

 dok će on u dubokom jezeru biti veoma slab. U jednom i u drugom slučaju 

 zamišljam, da se temperatura sa površine (0 - 1 °C) postepeno, bez skokova, 

 povećava prama dnu (max. 4'0"C). Dakako što je diferencija temperature manja 

 med površinom i dnom to slabije će se isticati prelazni sloj. Zbog toga je A pro 

 1 m u navedenoj prvoj seriji manja no u drugoj: u jednoj je naime na povr- 

 šini: 2'6"C a u drugoj r6°C; dok je u obima na dnu 4 0°C. 



Navedena načela oduzimlju svaku podlogu mišljenju, da od termijske kou- 

 vekeije prelazni sloj slazi u jeseni u sve veće dubljine. Navest ću samo jednoga 

 autora: Schnabla. On naime veli 1 ): „von da ab (početkom jeseni) bevvirken 

 die bereits kiihleren Nachte bei verminderter Einstrahlung (po danu) ein Tiefer 

 riieken der homothermen Schicht und damit eine Verschiebuug der 

 S pr u ng sch i c h t; diese Wirkung verstarkt sich durch den Oktober und No- 

 vember hindurch und bat zur Folge, dali die Spr u ngse hicht i miner mehr 

 nach abwarts riickt". 



Termijska konvekcija nema nikakve, da tako rečem, mehaničke snage, da 

 potisne čitav prelazni sloj u sve veću dubljinu; ona samo umanjuje vertikalni 

 slaz temperature, koji postoji u njem, dok ga konačno sasvim ne uništi. Nije 

 fizikalno moguće, da se poradi termijske kouvekeije temperatura vode pove.- 

 ćava u donjim slojevima, dok se uua u isto doba na površini umanjuje. 



') o. o. pag. 23 i 25. 



