Tablica 16. 

 Kozjak gornji Kozjak donji Prošće 



Dublj 1. VIII. 1916. J pro 1. VIII. l<)|f, i pm 2. VIII. 1916 J pm 



u 3'' 32'" |>. m. I m u 5'' (!'" p. ni 1 ni ii 5'' li'"' p. ni. I ni 



l) m 21-0°C Z1*4°C IX\S< 



5 _ 20 1 202 107 



U) . 18-7 17-7 152 



. . . 0'8'C . . . 2 0'<' . . . 0-5'C 



12-5 „ 10-8 • I2(i 13-9 



... 15 ...13 ... 13 



15 „ 130 93 106 



. . . 07 ... 0-6 ... 04 



20 . 4-(, 64 8-7 



25 . 78 (5'3) 



30 - 48 



40 „ 4-6 



Poređujuči temperature gornjeg sa onima donjega Kozjaku vidi se da su 

 jednake 1 ) do nekih 5 m dubljine; a tek se ispod ove počinju diferencije isticati 

 sve jače. Postoji naime u Kozjaku pregrada, koja se ispela taman do 5 m pod 

 površinu vode: po njoj je Kozjak upravu rastavljen u dvije zavali-, tako da je 

 svaka od njih cjelina za se ispod 5 ni. 



Al i poredba temperatura u Prošćanskom i donjem Kozjačkom jezeru do- 

 vodi nas do važnih zaključaka. 



V Prošćauskom jezeru naime ako je i za 102 m više ud Kozjaka, ipak 

 su temperature bile u dubljinama ispod nekih 12 m više od onih u donjem 

 Kozjaku, kako se vidi iz navedenih serija posmatranja. 



Mora da postoji neki faktor, koji povisuje temperature u dubljinama gor- 

 njega Kozjaka i Prošua, U proljeću naime, kad pada objlnija kiša ili kad se 

 snijeg naglo tali, svi potoci donose u jezera ..ninteži" : tako n. pr. „Matica". 

 koja utječe u ProSće i „iRječica", koja se Nalijeva u Kozjak. Takva tekućica, 

 nakrcana suspendiranim česticama, ima veću specifičku težinu od jezerske vode: 

 zaradi toga će ona, dospjevši u jezero, zaci u dublje njegove slojeve pa i do 

 dna. Prije no što se takva voda riješi Bvojih suspendiranih čestica a to se 



razvija veoma polagano - postavit će Be u termijsku ravnotežu sa susjednim 

 vodenim masama jezera. 2 J Duboki će se slojevi jezerske vode ugrijati 

 ier potočna (riječna) voda na ulazu u jezero — ima tek malo 



nižu temperaturu od vode na površini jezera, i znatni' višu ml 

 one donjih slojeva. Ova će se n hi drostatska konvekcija" razviti u 

 donjim slojevima ProŠca i gornjega Kozjaka, kanio se salijeva mutna voda I' 

 donjem Kozjaku pak ne će hiti toga procesa ili u veoma maloj mjeri 



jer je zaprekom navedena pregrada; preko nje naime prolazi veoma neznatna 

 množina mutne a tople vode, tek onoliko koliko je ima u najgornjim slojevima 



i) Diferencija "ii 0"9 na povratni 'Ine l~. augusta 1898. ovisi dakako o insolaciji: u got- 

 njeni je Kozjaku mjeren" u 7'' 16"" a. m. (dakle ne daleko "<l doba minima). a u ilonjem u 

 ■">' p. m. olaklf u doba maksima 



'i v. A. Porel: Handbnch đer Seenkunde. Stuttgart, 1901 . pag, I2:t. 



