1.9 



(do i") m dubljine). Duboki će slojevi gornjega Kozjaka — a dakako i Prošla 

 biti topliji od onih u donjoj zavali. 



S tim u svezi stoji i prozirnost vode: n gornjem će Kozjaku biti prozir- 

 nost manja od donjega. Za ovom imam jasan dokaz. ])ne 11. .lula 1898. bila 

 je u U* 30'" a. m. prozirnost vode u gornjem Kozjaku 6'5 m (uz naoblaku 8). 

 I' noći od II. na 12. padala je jaka kiša a pomalo i po danu dne 12.: pored 

 svega toga prozirnost je u donjem Kozjaku bila 10 1 m dne 13. U 4'' 30'" p. m. 

 (uz naoblaku 7). Dakle poredave kiše. koja je zamutila vodu jezera dne 12. VII., 

 i pak je donji Kozjak bio puno prozirniji od gornjega ćak 13, VII. Diferencija 

 u prozirnosti med gornjom i donjom zavalom bila je 3o metra. I kad sam mje- 

 rio temperature vode. uvijek je termometra nestalo s vida u većoj dubljim do- 

 njega nego u onoj gornjega Kozjaka 



7. internim valovima u Plitvicama. Kakogod ima na površini vode 

 progresivnih (fortschreitende Wellen) i stojećih valova (stehende Wellen) tako 

 ili ima i u dubljim slojevima vode. Treba samo da postoji u dvjema vertikalno 

 susjednim slojevima izvjesna razlika u gustoći. Gustoća je pak u slatkoj vodi 

 ponajviše zavisna o temperaturi: postoje li naime znatne diferencije u tempera- 

 turi, bit će i gustoća različita. Prolazni sloj možemo smatrati kao medu, koja 

 rastavlja dvije vodene mase različitih gustoća. 



Vjetar, koji na površini stvara i najmanje valove, izazivlje ih neizravno i 

 u prelaznom sloju, ako i ne dopire do njega orbitalno pomicanje vodenih ce- 

 stica. Udarcem vjetra razvije se u jednom momentu udoljak vala na površini 

 vode; tim se umanjuje pritisak na donje slojeve vode: ovi će se onda ispcti 

 prama površini. Kad pak u slijedećem momentu nastane na istome mjestu a na 

 površini izbrežuk vala, pritisak će na donje slojeve biti jači i ovi će slaziti 

 prama dnu. U kratko: izbrešku vala na površini odgovarat će udoljak vala u 

 donjim slojevima i obrnuto, tek što su visine internih valova puno veće od onih 

 na površini. 1 ) 



Ovo će se pomicanje osobito isticati u prelaznom sloju prigodom mjerenja 

 temperatura. I - njem a) u izvjesnom razmaku vremena temperature će vode biti 

 znatno različite. 



Međutim treba da i u tim internim valovima razlikujemo - kao i u po- 

 vršinskim valovima -■- dvije vrste: progresivne i stojeće valove (=interne seiehes) 

 U progresivnim valovima vodene se cestice pomiču orbitalno, a takvo pomicanje 

 ima da se istakne i u temperaturama vode. Već je prije navedeno da se pod 

 utjecajem progresivnih valova koji se razviju na površini vode. nastaje homo- 

 terniija do izvjesne dubljine. Isto se mora dogoditi pod utjecajem progresivnih 

 a internih valova: sloj izvjesne debljine, prihvatit će nakon izvjesna perioda 

 jednoličnu temperaturu, postat će dakle homoterman. 



U stojećim internim valovima pak nema honiotermije : vodene se čestice no 

 miješaju medu sobom, već se vraćaju na prvotno mjesto istim putem, kojim su 

 posle od njega, lsotermne plohe dakle samo slaze ili se ispinju : period toga po- 

 micanja, sudeći po opažanjima u drugim jezerima, može trajati dosta dugo 

 (I, 2 i 3 dana), pa i amplituda može biti znatna ((> do 8 m). 



U opažanjima, što sam ih istaknuo malo prije za Kozjak (Talila 12) jasno 

 se vidi to vertikalno pomicanje isoternrnih ploha. Dne 23. VII. 1897. one su sla- 



') Opširno je te pojave razložio (i. Kriimmel u „Handbncli đer Ozeanograpliie", Bil. U.. 

 Uipzig, 1911.. pag. 185. 



ss 



