21 



Mjereći međutim dne 15- IX. 1915. na istom mjestu u donjem Kozjaku 

 našao sam, da val može trajati puno manje. Toga dana bilo je u dubljini 

 od- 12'/ 2 m- 



u 9'' 40'" a. m. 12-3°C 



„ 11" 0"' „ „ 11-4 



„ U" 21™ „ „ 12-2 



„ 4'' 15'" p. m. 127 



ci, r„, I 1-7 



„ J j „ „ i i / 



Uzevši u ovom nizu brojeva 12'7° kao maximum, a 1T4" kao minimum, 

 dobijemo izrazitu siuusoidu : amplituda vala bila je 1 "3°, a period neko 1 sat i 

 50 minuta, računajući od vrška jednoga do vrška drugoga vala. Taj bi period 

 bio nekako polovinom prije navedenoga perioda od 3'5''. 



Povoljno rješenje pitanja koji su interni valovi progresivnima a koji pak 

 stojećima moći će se imati tek onda kada bude termograf neprekidno bilježio 

 kroz dugo vrijeme promjene temperature u vodi a u izvjesnim dubljinama. 



U drugu ruku pak kako god se prelazili sloj istanjuje poradi termijske 

 konvekcije, tako i njegova „gornja" međašna ploha slazi sve dublje. To ima 

 opet dvostruki efekt: interni će se valovi — ceteris paribus — vertikalno po- 

 micati po sve većim dubljinama, al će i njihova amplituda biti sve manja. Kad 

 pak „gornja" međašna ploha dopre do dubljine „donje" međašnje plohe, nestalo 

 je prelaznoga sloja a s njime i internih valova. 



8. Prirast temperature na dnu jezera. Mnogo se puta opazilo u jeze- 

 rima, da temperatura vode raste i u ljetno doba od izvjesne dubljine do dna 

 umjesto da se umanjuje. Dok su se mjerenja obavljala običnim minimalnim 

 termometrom (sa indeksom), kojega je kuglica bila u neposrednom doticaju sa 

 vodom, činilo se da je ono zbilja istina. Al je to bila tek instrumentalna po- 

 grješka. Pod pritiskom vode (u povećim dubljinama) kuglica se termometra de- 

 formira: njezin se obujam umanjuje — ako i za sitnicu — a tekućina (alkohol, 

 toluol i si.) ne može da sade u nju iz cijevi do određene mjere, do onoga 

 stepena temperature (odnosno do one desetine stepena), koju voda zaista ima. 

 Poradi toga indeks zaostaje u slažu za malenkost: za 1, 2 ili tri desetine ste- 

 pena, već prama dubljini, u kojoj se nalazi termometar. 



Otkako se počeo upotrebljavati (okretljivi) termometar Richterov broj se 

 takvih anomalija znatno umanjio. Ipak još misli F. Schn.abl „dafi ihr gele- 

 gelegcntliches Vorhandensein đoch nicht geleugnet vverden kann". On je upo- 

 trijebio doduše Richterov termometar (u Bijelom jezeru), al je pored svega 

 toga našao više puta, da temperatura ća od 30 m do dna ( ( )7 m) raste umjesto 

 da se umanjuje. 



Sve je to pak puki slučaj. Naveo sam naime da u jezeru plohe jednake 

 temperature vode nijesu konstantno u istoj dubljini - da upotrijebim samo 

 jedno vremensko razdoblje — kroz čitav jedan dan; dapače nijesu ni u svim 

 dijelovima istoga JGzera u isto doba u istoj dubljini. Te se plohe pomiču verti- 

 kalno a trajanje toga pomicanja veoma je različito. Mjerimo li temperaturu vode 

 kad se plohe ispinju, termometar će pokazivati sve manje temperature no što 

 •bi bile da su plohe konstantne; obrnuto je slaze li plohe. 



Osobito „nepravilan" bit će slijed temperatura prama dnu, ako se nave- 

 dene plohe pomiču u kratkim razmacima vremena (npr. u nekoliko desetaka 

 minuta). U takvim se slučajevima izmjenjuju veće i manje temperature bez one 



