22 



pravilnosti, kuja ima da vlada od površine il" dna. Sve je to tek prividnu pak 

 zbog topa ne mogu rla zasutim svoga mišljenja u tom pogleda. Kan Sto se ne 

 može na osnovi nekoliko opažanja Buditi promjenljivosti temperature uzdu ha, 

 tako ue mogu niti takva opažanja da nam budu podlogom za proučavanje ter- 

 mijskih odnosa vode jezera. Pmšlo je vrijeme kad su nam dostajala pojedina 

 motrenja, potrebna za neku orijentaciju. Treba da se i za vodu upotrebljuju 

 aparati, koji će neprekidnu registrirati temperature u raznim dubljinama. Tek na 

 osnovi takvih posmatranja moći ćemo stvarati valjane zaključke. 



9. Teorijska razmatranja o stojećim valovima. Poznato je odavna na 

 prostrauim i dubokim jezerima, posebice na Lemanu, neko ritmičko ispinjanje i 

 slazenje vodene površine u izvjesnim intervalima. Fraueezi zova ovo pomicanje 

 vode „seiche". Našlo ga se dosad ne samo po jezerima, već i po ribnjacima. 

 a nema sumnje da ga ima i u Plitvičkim jezerima: tek je nevolja Sto ni jesam 

 imao aparata da ga proučim. Međutim uzdam se u spremnost, kojom je Jugo- 

 slavenska Akademija dokumentirala svoju brigu za istraživanje naših krajeva. 

 da ću moći utvrditi s pomoću „lim ni metra" resultate. što ću ih ovdje raspraviti 

 s teorijske strane. 



Određivalo se trajanje uninodalne seiche pa i položaj uninodalne linije po 

 Merianovoj formuli 



T = 2 1 : V g- đ a 



gdje je 1 = duljina jezera, g = akceleracija teže. a d s = srednja ilubljina 

 jezera, sve u metrima. Za jezera, koja imaju jednoličnu vodenu zavalu, ta for- 

 mula daje povoljne resultate. Dok je pak zavala komplicirana, dok u njoj ima 

 više pomaujih zavala, medu sobom rastavljenih pregradama. Merianovo načelo ne 

 vrijedi tim manji' pak ako se jezero ne širi jednolično od obiju krajeva prama 

 sredini. Ovim je nevoljama doskočio bio Chrvstal; al je izračunavanje po nje- 

 govim formulama zadavalo ogromna truda. Godine je 1918. A. Det'ant iznašao 

 nov metod. koji ima sve prednosti pred ostalima a koji s malo muke udo- 

 voljava svim potrebama. 1 ) 



Sam je autor A. Defant razložio svoju teoriju (ti navedenoj raspravi) i 

 primjerima utvrdio njenu valjanost. Meni preostaje da u kratko razjasnim prak- 

 tičku stranu t. j. tečaj računa. 



Tri su veličine, koje treba izračunati da se vidi vrijedi li ili ne vrijedi 

 Merianova formula za izvjesno jezero, t. j. </, 2 §. i J Atj (odnosno 2tj): 



1« ?., = ('., ■ -'';, i 



2- 2 ^ == — — -■(& + 7 , ,) 



3. 2Aij, = -Jjjp- :'c, Au, 



-1», -b/_.. Ah., J»„, uopće Au x ; -1//, je udaljenost (u m ili kini prvoga 



poprečnoga profila od početka jezera. Au., udaljenost drugoga od prvoga popreč 



A Defanl Neue Methode zar Ermittlung đer Eigcnschvvingiingen ron abgeschlosseaen 

 \v ;.-. i m:i-M u l" .AniKil, .i đer Bvđrographie u, ii.nritiin.Mi Mctrroologie" ; Berlin, 1018., pag Ts— 85. 

 Pored loga dao mi je autor pismeno mka razjašnjenja, koja ćo ovdje saopćiti, jer su znatna s prak- 

 li.-ki- tirane 



