23 



noga profila i. t. d. : Au„ udaljenost kraja jezera od zadnjega profila; J«, uda- 

 ljenost izvjesnoga poprečnoga profila x od pređašnjega. 



Vi, » gl v 3 . . . <„, uopće v x ; i\ je areal jezerske površine među početkom jezera 

 i prvim poprečnim profilom; v 2 isto med prvim i drugim poprečnim profilom 

 i t. d.: »„ isto med zadnjim poprečnim profilom i krajem jezera: r, isto med 

 izvjesnim popr. profilom x i pređašnjim. 



s,,«., s 3 . . . s,„ uopće s x ] 8, je areal prvoga popr profila, s„ areal zadnjega 

 a s a izvjesnoga ./• poprečnoga profila. 



2rj , Ztfr, 2%...% n _,, uopće 2tj x \ 2% visiua je vode na početku jezera 

 od 100 em (samovoljno fiksirana); 2% visiua vode na prvom, i?»;„_i na zadnjem. 

 2t] a Da izvjesnom popr. profilu: (2i]„ na drugom kraju jezera). 



2 Aij je diferencija u visini vode između dva susjedna poprečna profila. 



?i> ( h> 'h ■ ■ ■ 1«- U0 P^ e 1r- volumen vode, koja prolazi kroz prvi, drugi. 

 n-ti. ./-ti poprečni profil. 



Ako je q„ za zadnji profil t, j. za drugi kraj jezera jednak nuli. ouda je 



vrijeme titranja po Merianovoj formuli valjano a po njem je valjan i položaj 



uninodalue linije. Navodim pak da se malo kada događa da q„ bude jednak 



upravo ništici: on ima neku malu bilo pozitivnu bilo negativnu vrijednost. Je- 



4 n- 

 dinc ako kvocijent ima veoma mnogo decimala (nekih 10 do. 12) može 



q„ biti jednak nuli. AI to nema praktičke vrijednosti, jer bi T morao biti iz- 

 ražen barem u desetinama sekunde: a takvog vremena titranja pa ni u cijelim 

 sekundama ne može da bilježi zasad ni jedan limnograf. Ako prvim računom 

 dobijemo za q„ neku pozitivnu vrijednost, treba vrijeme titranja T umanjiti i to 

 umanjivanje sve dotle nastaviti dok vrijednost za q„ ne postane negativna. Obr- 

 nuto je ako se T povećava: eventualna negativna vrijednost za q„ postaje sve 

 manja pak prešavši preko nule postaje sve veća a pozitivna. Već po prvom ra- 

 čunu dosta se lako vidi. da li treba T mnogo ili malo umanjiti odnosno pove- 

 ćati, da dobijemo povoljan resultat za <y„. Dosta je da za q„ dobijemo dvije 

 vrijednosti: jednu pozitivnu i jednu negativnu. Na milimetarskom papiru označit 

 ćemo ih na apscisi, dok' na ordinati nek budu odnosne dvije vrijednosti za T. 

 Pravac, koji spaja obje točke prolazi kroz nul-liniju (za q„) i na njoj možemo 

 s velikom točnosti odrediti vrijednost za T. y ) 



Po ovoj sam metodi odredio trajanje i položaj uninodalne linije pomi- 

 canja vode u Prošćanskom i Kozjačkom jezeru. 



a) Za Prošćansko jezero po Merianovoj je formuli 



T == 498 sek.. 



uzevši / = 2830 m. r/ = 9'8 a d a = 132 m. Na osnovi ovoga T-a počeo sam da 

 izvodim račun po Defantovoj metodi, presjeka vši jezero sa 1+ profila 2 ). Iza ne- 

 koliko računa uvidjeo sam. da je vrijeme preveliko, pak sam ga umanjivao po- 

 stepeno za 10 sek., dok nijesam dospio do 458 sek. Na osnovi ovoga vremena 

 dobio sam ove vrijednosti : 



t) A. Ik-fant ... .-. yg. 81. 



-) Profili za Pro&oe i za Kozjak oznareni su brojevima na priloženim kartama. 



