Iz ovih se podataka jasno vidi. da je voda u zimsko doba tvrda nego u 

 ljetu. Vodene su biljke onaj Eaktor, koji ljeti vodu dekalcificiraju. U prvom redu 

 navodim modrosive alge: one vegetiraju tako da oduzimlju kalcijskom bikar- 

 bonatu, kuji je rastopljen u vodi, jednu molekulu ugljične kiseline, a na to se 

 kalcij ski nionpkarbonat taloži na samoj algi. Taj proces traje sve dotle, dok 

 se alga posvema ne iiikrnstira vapnom da onda ugine. To će se desiti samo 

 onda, ako do alge dopire neprekidno nova voda*: ova treba dakle da ima iz- 

 vjesnu brzinu'). Al ne saum alge veći više razvijene biljko dokaleificiraj u vodu 

 dakako ponajviše u doba svojeg vegetacionog perioda-, naime ljeti : i one odu- 

 zimlju v.odi ugljika iz ugljične kiseline, da gu konačno prerade u organsku 

 supstanciju. 



Tablica 22. 



Dne 25. VII. I '■>(>'.). Frošćansko jezero Kozjak Milanovo jezero 



ispar. ostatak 2T45 2021 20" 10 



gubitak žeženjem 267 3"50 3 - 60 



Si 2 0-25 0-22 0i6 



h\ Qa + Al a O s + P a 5 . . 0T3 010 u-u.s 



CaO 5-84 578 ,v88 



MgO ?04 3'31 291 



Cl 0-37 0-23 0T9 



SO, 0-25 017 0-15 



Kisika za oksidaciju .... 011 01 4 0"09 



Ne ću da se obazrein na one sastavine, koje pokazuju poman je diferencije 

 medu sobom, jer mogu da potječu od dopuštenih analitičkih pogrješaka. Svakako 

 pak ističem množinu isparnoga ostatka i gubitka žeženjem. [spareni ostatak 

 sušenjem do N0°C gubi samo jedan dio kristalne vode, vezane na soli. al 

 rastvaranjem i ishlapljenjein gubi ponešto od organskih tvari -i. U tom pogledu 

 voda Prošćanskoga jezera gubi manje kristalne" vode i ori;', tvari nego voda 

 Kozjaka i Milanovca. Obrnuto je pak sa vrijednosti za gubitak žeženjem: pro- 

 šćanska voda gubi i zadnje ostatke kristalne vođe al i više ostalib sastavina 

 no kozjaćka voda. Podaci o množini kalcija neznatno se razlikuju medu sobom, 

 dok je diferencija za magnezij med prošćanskom i milanovačkom vodom s jedne 

 a kozjačkom s druge strane dosta znatna (0'27 odnosno 0'40). Prošeanska voda 

 dolazi iz vapnenačkih krajeva; prolazeći pak kroz galovaeke dolomite prima 

 mnogo magnezija i takva dopire u gornji Kozjak. U donjoj zavali pak oslabi 

 razmjerno množina magnezija, jer prima vapnenaeke vode, pak zbog toga ima 

 inilanovačka voda manje magnezija 3 ). 



Da upoznam glavna kemijska svojstva vode ua površini i na duu. odredio 

 sam tvrdoću za Kozjak. 



M E. Baumann: L)ie Vegetation đea Untersees (Bodensee). stuttgari. 1911.. pag. 'JT. 

 -) A. (ijirtner: Die Hvgiene des Wassers. Biaimselnvcig, 1915., pag, 805. 

 3 ) Bit će možda da i n sam Milanovac s njegove neposredne okoline dopire ponešto vapna- 

 naCke vode 



