28 



Tablica 23. 



Kozjak donji 9. augusta ] 906. u 4'' p. m.; temperatura vode na površini 

 23"8°C; toplo, ponešto oblačno (pod večer kiša) ; jučer i prekjučer lijepo i vedro 



površina dno 



ukupna tvrdoća (njem. stop.) . . 9'68 10'41 



CaO 5-36 5-66 



MgO 3-09 3-39 



Si 2 0-07 0-09 



za oksidaciju . 016 015 



Poređujući ove dvije aerije medu sobom, vidi se očito da se voda na povr- 

 šini i na dnu ponaša kao kakva voda jezerska ljeti i zimi. Na površini je množina 

 CaO i MgO manja nego na dnu, jer je dekalcifikaeija znatnija. jačoj desili- 

 cifikaciji na površini teško je suditi, jer veoma malena diferencija za Si 2 (0 02) 

 može lako nastati od analize: ona se nalazi u opsegu mogućih i dopuštenih 

 pogrješaka analitičkih. 



11. Mulj na dnu Kozjaka. Gdjegod je olovni uteg, š kojim sam mjerio 

 dubljine pojedinih jezera, dopro do dna a podalje od obale, nekih 10 m pro- 

 sječno, uvijek je na njem bilo ponešto mulja 1 ). To je jasan dokaz, da zavale 

 plitvičke nijesu inkrustirane, da nije „sedra obložila naslagom jezerske plađ- 

 njcve". kako se to tvrdi 2 ). 



Posebnim aparatom*) izvukao sam sa dna donjega Kozjaka oveću množinu 

 mulja za kemijsku analizu. Sastavljen je od veoma finih bijelo-žućkastih čestica. 

 Evo analize : 



Tablica 24. 



netopivo u HC1 4-68% 



gubitak žeženjem b04 



Si O, 0-40 



Fe„ 3 1-14 



Al s O a 0-15 



P 2 B 0-96 



Ca O 5002 Ca C0 3 = 89-33% 



Mg 1-04 MgC0 3 = 2T9°/o 



('()., (računom) . -4-1)5 1 

 SO, : . . . . . o -K) 

 Svega 10010 

 Mulj je dakle na dnu donjega Kozjaka pretežno vapnenast. 



F. Tucan*) analizirao je (med ostalima) jedan dolomit i/, okoline Galovca 



(br. 180) i jedan vapnenac kod Kozjaka (bi. L79), pak je dobio ove resultate: 



'i < Umni je uteg imao na donjem kraju malu udubinu, koju sam ispunio lojem; uzanj se 

 lako mogao prilijepiti mulj. Tako sam doznao kakvo je dno jezera. 



i II. Uranilo vid; Gtaomprfoloskj problemi i/, hrvatskoga krasa. „(Ilasnik" lirv. prirodosl. 

 društva; Zagreb, 1901., 13., pg. '-■>. („voda je ispunila kraške kotline, pa im dno cementirala"). Po 

 njem i J. Poljak tvrdi, daje sedra „obložila naslagom jezerske pladnjeve" („Pećine hrvatskoga 

 krsa„. II. u „Prirodoslovnim istraživanjima" izđ, Jugosl. Akademija Zn. i l'mj., sv. III.. Zagreb, 

 181 l, pg. 3.). 



Šupa]j je to cilindar od metala ; us je njegova po dvjema unakrStenim čipkama pričvršćena 

 na donjem i gornjem inim cilindra. Na gornjoj je sirani poklopac, koji se po toj osi pomiče verti- 

 kalnu. Dok aparat slazi u \"Mn, poklopac sr digne i propusta vodu kroz cilindar; kada pak dolazi 

 na površinu, poklopac se priljubi uz ruli i ne propušta vodu: mulj. koji se u cilindru uhvatio, dospije 

 malo ne sav do po\ isine. 



') Die Kalksteine umi Dolomite 'les kroatiselien KarsljrcldidCK. s - - A. „Anniilos goologiijuc do 

 la l'eninsule balkanique". Bd. VI. Beograd, 1911. 



