okrenut prema gore. Baš takva orijentacija morala je doprinijeti tome. da je 

 uopće izrastao hidrant zapravo na bazalnu kraju grančice, gdje mu i nije mjesto; 

 dakle se radi o heteromorfotskoj tvorbi. I laza] ni je kraj hidrokaula u hidroida 

 predisponirari za tvorbu liidrorize. Ali da dođe do realizacije te tvorbe, potreban 

 je još i kontakt b kakvom podlogom Već je J. Loeb (70) mislio, da je pro- 

 mjena orijentacije s obzirom na .smjer djelovanja sile teže onaj odlučni faktor pri 

 tvorbi heteromorfoza. ali je i .sam našao primjera (Eudendrium) i za odlučnu 

 vrijednost dodira ili kontakta I' našem su slučaju vjerovatno imala obadva faktora 

 posla. I* jednu je ruku nestašica kontakta na bazalnom kraju, koji je otkida- 

 njem od korma ia to odgovara odrezivanju u eksperimentima) učinjen slobodnim. 

 a baš taj kontakt daje podražaj za tvorim hidrorize. I' drugu ruku. a u svezi 

 s otkidanjem, dolazi do obrnute orijentacije odlomka prema smjeru djelovanja sile 

 teže. Dakle se mogla očekivati beteromorfotska tvorba hidranta. 



l'o samom planktonakom stadiju kladogonija ne bismo još mogli do kraja 

 razjasniti podrijetlo, način postanka i značenje te tvorbe Trebat će nadovezati 

 opažanja s bentosa. Upozorujem na to. da je plutajući kladogonij zahvaćen plank- 

 tonskom mrežom u najdubljoj zoni planktona, ('ini se, da i u tu neznatnu visinu 

 nad dnom dospijeva kladogonij rijetko, jer je samo u tom jodnom slučaju uhvaćen. 

 Grada kladogonija ukazuje na potpuno pasivno plutanje, koje omogućuju jedino 

 zgodno namješteni odugi stolonički nastavci. Njihov transport u plankton i op 

 Stanak u planktona zavisi jedino o gibanju morske vode (struje, talasi. morska 

 doba). Kladogonij kao planktont nije jednakopravan spolnim pojedincima hidroid- 

 skog korma. kao što su to hidromeduze, koje razviše uređaje za aktivno potpo- 

 maganje plutanja. Ipak je jasno, da i klađogoniji mogu. i ako u nešto užem 

 opsegu, poslužiti određenoj fiziološkoj zadaci, a ta je raširenje vrste. Treba imati 

 na umu, da U oblika, u kojih sam motrio kladogonije. i nema meduza, dakle 

 moraju klađogoniji. i ako to ne mogu potpuno, nadomjestiti funkciju plaoktonske 

 generacije meduze, a u svrhu raširenja vrste 



2. Opažanja o postanku kladogonija na bentoničkim kormima vrste 

 Halecium pusillum (M. Sars). 



Ova sam opažanja proveo sva na materijalu iz Trsta, i to god. 1912. na 

 živim objektima, koji su narasli na ljušturi ostrige, koju je postaj ni ribar skinuo 

 - obrambenog nasipa nove luke dakle a mjesta plitka, ali gibanju mora dosta 



izvrgnuta. Tada konzervirani i spravljeni materijal sada sam ponovno istražio. Pri 

 padnost vrsti Halecium pusillum (M. Sars) je nesumnjiva ; i ako bih imao glede mor 

 Fologijske karakteristike te vrste, a osobito s obzirom na srodne vrste, štošta novo 

 donijeti, to ĆU ipak radije ostaviti za drugu priliku, jer to ne stoji u organičkoj 

 svezi s predmetom ove rasprave. Moji su kormi bili sterilni, a pripadaju jamačno 

 svi istoj koloniji, i j. izrasli su iz zajedničke hidrorize. Većina se korma sastoji 

 od slabo „razgranjenih" hidranata s kratkim hidrokaiiličuiin dijelovima, n visina 

 im varira oko 1 milimetra Nekoji su kormi (na udubljenim mjestima ljušture 

 izrasli visoki puko I mm. pa je i hidrokaulu odgovarajući dio svakog pojedinog 

 hidranta odug. 



.i | |\ , , r III o g e li c / ,i 



Smatram potrebnim s nekoliku riječi karakterizovati tektuniku korma našega 



objekta U radnjama, koje rade samo o sistematici, obično hc označuju kormi 



