4s 



se razabira, kako je kladogonij izrastao doista na eksponirana mjestu, Sto ja 



moćno stoji u svezi - njegovom Funkcij Na slici I a. li i n vide se vršci 



stoloničkih nastavaka /.a pretvorbe i/, običnih vegetacionifa vršaka u gumbičaste 

 prihvaćalice. Vide se pseudopodički nastavci pojedinih oktodormnifa stanica i <"-i 

 tavih skupina, kasnije ti vršci još većina nabubre (slika I. ili 



Pomnjivo m »trenje izra- 

 dili kladogonija dovelo me 

 do toga, te sam naša.. 

 kako se na bidrokaulu, kuji 

 pripada kladogoniju, stvara 

 u cenosarku zona otkidanju 

 analogno takvoj zoni na ba- 

 /.alnoin kraju lisne peteljke 

 n drveća, At« » periodično 

 odbacuju lišće. Zona otki 

 danja leži u onoj visim. 

 gdje k ; 1 1 1 1 1 1 "• r i i dio postaje 

 gladak, a ta je ono mje- 

 sto, gdje je vegetaoioni 

 slika 4. vršak /.a rastenja kladogonija 



mijenja. i >voj karakter. Oenosark se na tom mjestu stegne. Uslijed toga; što Be 

 u nabranom dijelu hidrokaula eentošark aktivno povlači, dolazi do potpunog otki 

 danja cenosarka. Time je organska sveza kladogonija s ostalim kormom preki- 

 nuta, a sam kladogonij postaje posebnom tvorevinom. Ispražnjeni dio perisarkove 



cjevčice postaje slabim mjestom, pa ako ne dolazi do kemijskog Otapanja luti 



nožnog ovoja, što mi nije bilo moguće ustanoviti, mora već s čisto mehaničkih 

 razloga doći do prijeloma perisarka i potpuna oslobođenja kladogonija. Odmah 



na to zadobiva sada oslolioitcni kraj drška vid nešto nabrekla vegetaciohog 

 vrška, kako ga vidimo na pupu hidranta (slika o >i. b). Kladogonij, što sam 

 <^a našao u planktonu, pruža dokaz, da se taj o/.iljik doista metamorlozira u 

 bidrantov pup, koji daje potpuni hidrant — dakle heteromor/fotitfku tvorbo. Ovo 

 je zaista osobit slučaj, pa bi kod razmatranja o postanku i poimanju sitonol'ora 

 mogao biti od koristi. OvaTcvo vladanje drškastog dijela kladogonija pored osta- 

 loga daje nam jamstvu, da kladogonij nije personalna tvorbaj da ne odgovara 

 personi. nego posebno organiziranu dijelu korma dakle kormidiju. Dalje 



vladanje kladogonija još će nas većma u tome mišljenju učvrstiti. 



I svakom se slučaju kladogonij rješava sveza u kormom. a dalja mu sud- 

 bina može biti dvojaka. Kao rjeđi slučaj opažao sain, da bilo koji od četiri 

 stolonička nastavka dođe u dodir s kakvim stranim tijelom (najčešće u algom). 

 Dotični >e vegetacioni vršak, kako se lijepi, odmah te podloge prihvaćate rasi' 

 dalje prionu) uz podlogu (slika I.) \* i jesam motrio slučaja, u kojem je razvoj 

 .-tvari dalje dopro, ali po svemu ne može biti sumnje o tome, kakav je dalji 

 tijek razvoja, Vrv na mlad*«] stadijima razvoja razabiramo, kako se u ostala tri 



ka, koji nijesii do dodira s okolinom došli, živa tkan ili oenosark od vrška 

 ovamo povlači, te se na taj način postepena >a\ živi sadržaj pretoči u onaj jedan 



pritegnuti nastavak, koji tim postaje hidrolizom nove kolonije. Ispražnjene se 

 bitinske cijevi pomalo otkidaju, a kladogonij gnbi svoj neobični oblik i pretvara 

 se potpuno u plazavu hidrorizu. Odsječan od dobivanja hrane izvana ne bi iza- 



