50 



f'ini se, da u toga oblika mogu stoloni nastati kao renovati na mjestima redu- 

 ciranih hidranata. 



U isti krug oblika pripada i vrsta Halecium nanum Alder, na kojoj je Motz 

 Kossowska (7'.t) opažala tvoreuje kaulostoloua. Nadalje je Kramp (62) opa 

 žao stolonizaciju u ove dvije vrste nula Halecium : //. muricatum, i //. labrosv.ni 

 te //. if.rliini. Kaulostoloni jednostavno gTadeni. koji izrastaju bilo na mjestu pri 

 marnog hidranta, l)il<> da nastaju poput renovata i/, hidrotcke reduciranog pri 

 marnog hidranta, prihvaćaju se podloge i postaju uz razgranjivanje puzavom lii 

 drorizom. Kramp nije opažao tjeranje novih korma te drži osobito s obzirom 

 na vrstu Halecium tertum. da kaulostoloni pomažu, da se drže i spoje obližnje 

 kunuc. U vrste //. tenellum. opažao je Driescb (32, strana 199.). da na mjestu 

 najgornjeg primarnog pupa izrasta štulu. Za taj kanlostolo veli Driesch, da 

 producira nove korme. dakle se radi o kaulostologoniji. Billard (13, strana 29) 

 navodi kaulostolone za vrstu //. scssile. Nije ipak nemoguće, da se radi o vrsti 

 //. robustum. 



Iz ovog ni/.a navoda, za koji bismo jedva mogli tvrditi, da obuhvata sve. što 

 je odista poznato, vidi se već, da je u halecida stolonizacija i stologonija veoma 

 raširena 1 ako pripada prije rizostolonizaciji, spomenuo bih ipak zanimljive slu- 

 čajeve vrste Halecium arboreum Hickson and Gravclv (-V>) i H. groenlandicum 

 Kramp (62), gdje stolonski pleter stupa u služim gonosome kao ilustraciju 

 raznolikosti glede Funkcionalne upotrebe stoloničkih nastavaka. Polisifonija uz 

 prisustvo stolona (najčešće rizostoloha) je u halecida veoma raširena. 



Na svakom se koraku sretamo sa stolonizacijom i stologonijom u porodice 

 Herhdariidac. Osobitu pozornost svratio je na tu pojavu Hartlaub (50) i po- 

 slijcNutting (82. 83) pa Kramp (62.) Više opažanja potječe od Hincksa 

 (56, 57), A I Ima na (5. 6), v. C am p e n h au se n a (22) Marktannera (72) 

 i drugih. Najveći se broj opažanja tiče roda Herttilarella. Za ove vrste znamo, 

 da je na njima kaulostolonizacija opažana: Seriidarella johngtoni Grav (synou. 

 jHirpurea Krp. i Si/tnpleclosct/phus australts Markt.), subdichotoma Krp.. polg- 

 zonias L., tenella Aid., novarae Markt.. pallida Krp.. infracta Krp.. mirnbilis JU- 

 dereh., afjinis Hartlb.. divaricata (Busk.), rugosa (I.) arborea Krp. gayi Lmx 

 crassicaulis Heller. mediterranea Hrtlb, tricuspidata Alder., proteeta Hrtlli.. fusi- 

 formis Hincks, dichotoma i elegans (po Nuttingu, 815) tome možemo pribrojiti 

 još S. lata, pinnigera, tropira i eatena list' po Nuttingu. 83), jer imaju fas- 

 cikulirano stabalce, što potječe od kaulostoloua koji rastu uz hidrokaul, a prema 

 podlozi Ovaj popis jamačno nije ni izdaleka potpun, naročito ima vrsta s poli 

 sifoničkim ili fascikuliranim kormima još i vise a mnoge su druge vrste uopće 

 samo rijetko i u malo kolonija opažane, pa zato nije stolonizacija ni mogla biti 

 opažena. i ako je vjerovatno ima. 



Kaulostoloni u sertolarela i drugih sertularida razlikuju se od onih a jedno 

 stavnih halecida po tome. što često ne izrastaju kao osobiti vegetacioni vršci 

 (na mjestu grane ili lateralne persone), nego se stalni vegetacioni vršak (Kohn, 63) 

 najednom izvrgne. mjesto da tjera (producira) hidrokaul s polipima (gonangijima), 

 on izrasta ii stolo: on 9e stolonizira Mjesto da iz takvog vršnog kaulostoloua 

 izrastaju novi kormi. kao gto to u pravilu biva. ako nastavci no služe u svrhu 

 fiksacije ili prihvaćanja, događa se. da, izakako je stolo neko vrijeme kao takav 

 rasi. i., vegetacioni vršak npet stani' producirati normalni hidrokaul s persoiiame 

 (nadvladavanje normalne tendencije razvoja u vegetacionom vršku, koja je samo 



