63 



Zanimljivo je, đa tu i sam aksnkaul izrasta u stol'o, a muže i su, strane hidro- 

 kaula izrasti kaulostolo (kladostolo). Da pak ti kaulosfbloni doista slaže propa- 

 gaciji, dokazuju opažanja Billardova. Stoloni se naskoro razgranjuju, a iz njih 

 izrastaju novi kormi. 



Renovacionu stolonizaciju opažao sam na vrsti Plmnnlaria helerioides AJd. 

 za mojih regeneracionih pokusa (Hadži, 42). a Billard na vrsti Antennularia 

 rani osa Lamk. Kaulostolonizaciju opažao je Billard (13) još u vrsta Plumularia 

 echinulata Lamk., P. pinnata Li., P. catharina Johnst. i Polvphmvularia flahellata 

 Sars. Na vrsti Plumularia pinnata L. opažao je i Nutting (82) kaulostoloni- 

 zaciju. Mis.s Stevens (92) je za regeneracionih pokušaja vidjela na vrsti An- 

 tennularia nanos« Lamk. tvbrenje kaulostolona. I za hrpu aglaofenina ima neki 

 i ako nešto manji niz opažanja. V. Campenhausen (22) bilježi tu pojavu za 

 oblik Aglaophenia mac-gilliwrayi Bask. a Nutting (82) za neodređenu vrstu roda 

 Aglaophenia. da sam za regeneracionih pokušaja motrio kaulostologoniju u vrste 

 .1. elonaata Menegh. Vrijedi još zabilježiti, da je Nutting (82. 83) našao po!i- 

 sif'oniju u Oladocarpus paradisea i jedne vrste roda Thecocarpus, koji se osniva 

 na kaulostolonizaciji. Bit će da toga ima i više. 



Glede preostalih porodica tekatnih hidroida ima veoma malo navoda. Treba 

 naime imati naumu, da se radi oblicima, koji naginja tvorenju rizostoloni jskih 

 kolonija, koji dakle hidrokaula u pravom smislu i nemaju (Hebellid.ae, La- 

 focidae, Campanuliniđae) ili pak stvaraju pseudokorme (rizokaulične korme). 

 Još ponajprije bismo mogli među kormijskim oblicima kampanulinida očekivati 

 kaulostolonizaciju. I zaista je Billard (13) a vrste Leptosct/phus tenuis Allman 

 opažao kaulostologoniju putem scisiparacije (otkidanje komadića kaulostolona). Da 

 pak mogu u osobitim prilikama i tipično rizokolonijski oblici tjerati stolone, koji 

 nijesu rizostoloni, ne izlaze iz rižostolona nego na mjestu propalog hidranta, 

 pokazuju moja opažanja na jednom hebelidu (Croatella, Hadži. 42). U lal'oeiđa 

 je veoma razvijena rizostolonizacija, te rizostoloni Cesto ili direktno (rizokauli) ili 

 indirektno (rizostolonijska polisifonija) sudjeluju kod tvorenja korma. 



2. Bitnost i geneza stolonizacije i stolonogonije n hidroida. 



A. Stolonizacija kao osnova kolonijalnosti. 



Hoćemo li da stečemo potpunije razumijevanje i razjašnjenje opisane kla- 

 dogoiiije. to moramo zahvatiti malo dublje i raspraviti uopće pitanje hidroidskih 

 stolona, medu koje pripada naravno i hidroriza, jer se po mojemu mišljenju, a 

 i po mišljenju nekih drugih autora i prije svega Billarda, 13), kladogonija raz- 

 vila i/, stologonije, a stolo iz hidrorize. Stolonički nastavci dolaze primarno sa 



u sjedavih životinja bez obzira na njihov organizacioni tip ili stepen organizacije. 

 T T svezi s razlikom glede organizacionog tipa može biti među stoloničkim nastav- 

 cima građevnih razlika. Ipak se radi uvijek o istoj pojavi: o nepersonalnom. 

 plastičnom, relativno jednostavnom tjelesnom nastavku, koji služi vegetativnoj 

 propagaciji. stoloničkim nastavcima ostalih životinjskih hrpa bit će poslije 

 više govora. 



T T svezi sa sjedavosti vidimo, da time aficirani bazalni kraj tjera stoloničke 

 nastavke, koji rastom napreduju po podlozi (puzava hidroriza hidroida). Budući 

 da je ovo izrašćivarije lokalno, a vodi do hiperpersonalne (svejedno je. da li je 



