(.4 



tvorevina apersonalna kan u tom slučaju ili personalna) tvorevine, to moramo tu 

 pojavu supsumirati pod pojam specijalnog izrašćivanja ili pupanja. II bidroida je 

 to pupauje tipično i ujedno najjednostavnije vrste, jer ga redovno ne prati ni 

 kakovo osobito diferenciranje. Plazavi stolonički nastavci ili hidroriza rastu iz- 

 uajprije samo u dužinu s pomoću primarnog vegetacionog vrška. Pored primarnog 

 vegetacionog vrška mogu kasniji' nastupiti i dalji, te se uslijed toga hidroriza 

 razgranjuje. Pored tili vegetacionih vršaka, s apcrsonalniiu efektom nastupaju 

 većinom na „dorzalnoj" plohi hidrorize od podloge u rastu neovisni osobiti ve- 

 getacioni vršci (dok sekundarni vegetacioni vršci prve vrste nastupaju lateralno). 

 koji dovode uslijed daljeg razvoja (pupanja) d.r personalnih tvorevina i katkad 

 tek indirektno), koje redovito izrastaju slobodno (oni su negativno tigmotropički). 

 Stoga dovodi stolonizacija redovno do kolonizacije, koja se može dalje razviti u 

 kormogoniju. Ako i dolazi gdjegdje- stologonija u životinja, koje ne živu sjedavim 

 načinom života (najčešće su plutave), u svakom će slučaju lako uspjeti pokazati, 

 da se radi o životinjama, koje neposredno potječu od sjedavih. Kao dobar primjer 

 služe nam medu (unikatima tahacea. a ima i medu hidrozoima primjera. L T takovu 

 slučaju naravno stolo nije „plazav" nego slobodan i obično većma specijaliziran. 

 Medu hidroidima ćemo upoznati oblike, u kojih je još za sjedava načina života 

 prešla sposobnost za tvorenje stoloničkih nastavaka i na dijelove, koji se ne drže 

 podloge nego slobodno strše. Tako nam postaje razumljivim tvorenje slobodnih 

 stolona u podloge oslobođenih životinja 



Akn isporedimo hidroide s ostalim sjedavim životinjskim hrpama, vidjet 

 ćemo, da za nastupanje stolonizacije nije dosta, kao jedino odlučujući faktor, 

 ustaljena sjedavost. (Upozorujem na ono. što ću kasnije reći o prilikama u bri 

 ozoa ektoproktai. Pored sjedavosti potrebna je izvjesna plastičnost, neđiferenci- 

 ranost bazalnoga kraja kao i neka općena tendencija za proliferaciju i za oblik 

 pupanja. koju jednostavnost u organizaciji pomaže. No može hiti i to. da koliko 

 plastici tel toliko i naginjanje k proliferaciji bazalnoga kraja naknadno pridode 

 baš uslijed ustrajne sjedavosti. kojoj životinje sekundarno prijeđu (ascidije), Ni u 

 jedne hrpe celomata, a niti celenterata (čak ni ostalih knidarijalj ni jesu prilike 

 tako prijale razvoju te tendencije kao u bidroida. Daleko pretežnija je većina 

 bidroida sjedava i uz to kolonijalna. Medu tckatiiim hidroidima, koji čine veći 

 dio bidroida uopće, ne poznajem izuzetka od ovog pravila. Svi su tekatni hidro 

 idi sjeda vi i kolonijski. a većim dijelom uzato i kormijski (bik) kaulokormijski 

 bilo rizokormijski. t j. gdje mjesto stabljike Fungira uzdignuti rizom, ili rizokau) 

 po Seli n ci deru. kao os kornia). Medu atekatnim hidroidima ima nešto izuze- 

 taka od općena pravila, koje ćemo nešto izbliže analizirati, jer će njihova 

 analiza i razjašnjenje najbolje pokazati, da je pravilo zaista općeno. jer ni za 

 jedan od tih izuzetaka nije moguće utvrditi, da je primaran, t. j. da je od prvog 

 početka solitaran oblik. Time ne mislim ustvrditi, da je sjedavost i kolonijalnost 

 od prvog začetka primarna u bidroida. Otkad su hidroidi zaista bidroidi, oni 

 su sjedavi. ah su takvima postali jamačno od plazavib pra forma. 



B. Samački hidroidi kao sekundarne forme. 



a) Pl u ta vi hidroidi. 



Tako zvane solitarne ili bolje nekolonijske atekatne hidroide možemo po 



dijeliti u nekolike kategorije. Polipodium bi činio kao parazitički oblik posebnu 



kategoriju ali a njim se nije nužno potanje baviti, jer je na prvi pogled evi 



