pođrohttije istr;iživ;i n je pokazati Kan što se kud fcyqrenj,a rizokaula dižu rizo- 

 stdloni po drugima, tako mogu i kod. pravih kormijskili oblika rizostoloni 

 mjestu pa podlozi plaziti prema gore UZ glavni hiilrokaul korma tega kao tako 

 zvanu aksijalnu tubu (osna cijev) sa svili .strana opkoliti. U tom slučaju imamo 

 posla s rizostoloničnom Fascikulaeijom (n. pr. Perisiphonia). 



Stolonizacija ove vrsto može biti zakonitom tako. da postaje sisteinatički' 

 upotrebljiv karakter. Ako stolonizacija dovodi samo nadopunjavanju već zasno- 

 vanib korma. onda rizostoloni ili kaulostoloni potpadaju pod vrhovništvo korma, 

 uz kojega rastu, te nemaju samostalnosti, a doprinose učvršćenju i eventualno 

 povećavanju korma. eventualno i proširenju kolonije, ako kaulostoloni srastu 

 s kor mij »koga stabalcu dolje te se stigavši na općenu podlogu dalje vladaju kao 

 rizostoloni. Treba još naglasiti, da kaulieni stoloni s osobitostima rizostolonS 

 nastupaju u predstavnika različitih porodica, koje se ni najmanje ne odlikuju 

 primitivnim karakterima. Vegotarioni vršci, iz kojih se razvijaju kaulostoloni, 

 nastaju često na određenim mjestima (ispod hidrantova insereiona mj ostaj te 

 smjesta izrastaju u plazavu hidrorizu, koja teži prema dolje. Dalje komplikacije 

 sa kaulostoloninia kombiniranih korma ne marimo raspravljati. 



b) Stplogonija kao vrsta monogonije. 



Veću pažnju našu zaslužuje druga kategorija stoloničkih pojava na sta- 

 balcu kormijskili hidroida. 1 tu se ne radi o posve homogenoj kategoriji 

 pojava, koje se bez osobita pravila javljaju u raznih hrpa. Svima je zajednička 

 osobitost u tome, što no naginja onako bezuvjetno na prijanjanje uz podlogu kao 

 tipična hidroriza i kao kaulostoloni, koji dovode do pojave t'asoikulaci je. Rjrde 

 redovito, a češće samo u izvjesnim prilikama, izrastaju bilo primarno osnovani 

 vegctaeioni vršci, i to ili odmah od početka ili poslije nekog vremena rasta, bilo 

 sekundarno i na neobičnim mjestima istjerali vegetaeioni vršci u stolouićke 

 nastavke, koji bar neko vrijeme rastu slobodno u more. što opkoljujc kornius. 

 Billard govori u tom slučaju tek onda o sto Ion u, kad se prihvati sekundarne 

 podloge. Kaulostoloni ove vrste čine izlazište za pojavu stologonije ili monogonije 

 s pomoću izrastaka stoloiiijalnog karaktera. Ovamo pripadaju pojave: fragmentacija, 

 stolonizacija ili „stolonit'erotts reproduotionf po Nuttingu, scisiparac.ija. f'rustu- 

 lacija. propagulacija i kladogonija. 



('ini se, kao da je načelno moguće svakog konnijskog hidroida natjerati 

 izvjesnim prema našoj volji udešenim mjerama na tvorenje stoloničkih nastavaka 

 na samom korfhijskom dijelu kolonije. To bi značilo drugim riječima, da je po- 

 tencijalno u svakog konnijskog hidroida sposobnost fvoreuja kaulostolona. Svako 

 tvorenje stolona na kolonijalnim dijelovima, koji ne odgovaraju rizostolonima ili 

 bazalnoin kraju hidrokaula, koji stoji u kontaktu s podlogom, jest nešto neobično, 

 nešto hoteromorl'otično*). te bi bilo možda najzgodnije govoriti o atavističkoj 

 hetcromort'ozi. I> veoma mnogih hidroida kormijskili, naročito medu atekatnim. 

 nije dosada opaženo ni u običnim životnim prilikama niti u neobičnim tvo- 

 renje slobodnih stolona. te imamo pravo misliti, da ti oblici ne nagi nj u tom 

 Ivorenju. i ako bi ih bilo moguće na to natjerati. Drugi put vidimo, dan nekih 

 vrsta dolazi gdjegdje stolonizacija na kormu u slobodi samo u osobitim prili- 

 kama, ali i onda redovno ne /.nanio, da li je lako u umjetno uređenim prilikama 



*) Pojam i izraz lieteromorfoza Upotrebljava se i za dijelove p.ersone kao i za dijelove \ i4og 

 i n<li viilnaliti'ia n pr. korma), i ako je između obojega znatna razlika. 



