8.1 



je još i taj slučaj. ;i eventualnu i reali/iran. ali još ne zabilježen, da ovakav 

 udaljeni vegotaeioni vršak rizostolona naknadno izgubi običaj prijanjati uz pod, 

 lugu te se utkida u propagul (rizostoloničfei propagul), 



.loš u drugom jednom smjeru tangiraju i realno su opažani rizostoloni ili 

 njibovi dijelovi kao nespolui rasplodni uređaji. Rizostoloni preživljujn bilo samo 

 prilikom bilo redovit© personalne dijelove kolonije. Potonje onda. kad kolomčki 

 ili zadrugarski hidroiđi živu u prilikama, koje periodički i pravilno uvjetuju 

 propast osjetljivih i nepotpuno zaštićenih personalnih dijelova zajedno s kauličniin 

 dijelom u kormijskih oblika, Ovakvi izolirani i posve eneistirani rizostoloni, koji 

 mogu dulje vremena latentno živjeti i u inače nepovoljnim životnim prilikama, 

 odgovaraju tako zvanim trajnim stanjima raznih životinja, a time i nespolnim 

 rasplodnim tijelima, jer iz njih nastaje poslije stanke posve nov individualitet. 

 Što te rizostolonicke ciste nijesu promijenile mjesta, ili što iz njihove reaktivaeije 

 ne slijedi u svakom slučaju umnožavanje individualiteta. to' ne oduzima niSta cijeloj 

 pojavi od karaktera nespblna rasploda. Međutim je pored toga moguće i umnoža- 

 vanje broja individua, ako se rizostolonijalni sistem za redukcije odijeli u pojedine 

 dosta razdaleke partije ćenosarka, Deegener zove svaku monogoniju putem 

 trajnih stanja „menontogonijom". Meni se čini sasvim neprirodnim i zališnim 

 ovii vrstu rizostologonije odjeljivati uopće o'đ stologonije i spajati s biologijski 

 ili bolje ekologijski sličnim, ali po postanku i morfologijski sasvim stranim tvo- 

 revinama (statoblasti. sciriti. gemule). 



Kizostologoiiija može se i specijalni je razviti. Tvorerije blastolita u oblika 

 ttypolitus pereghnm Murbacn može se shvatiti kao specijalan slučaj rizoštolo- 

 gonije, a u svezi sa sekundarnim solitariziranjem i gibljivošcu. S vremenom 

 Se zacijelo biti i više raznih slučajeva otkriveno medu samim hiđrbidima. Medu 

 skifopolipima nadovezuje se amo bez sumnje tvoreirje podooista iHadži). Pod" 

 ciste su encistirana nediferencirana rasplodna tijela trajnoga stanja, koja su nastala 

 putem rizostologonije. a u svezi s redukcijom rizostolona i gibljivflsti skitbpolipa 

 hrižadre. Zato se podoeiste ne mogu iz prve ruke ispoređivati sa slobodnim 

 propagulama hidroida, kako to Korschelt (til. strana 383.)'hoće, jer propagule 

 ili frustule pripadaju kaulostologoriiji. Moja opažanja govore apsolutno protiv 

 toga. da bi podoeiste bile unutarnja tvorevina (kao gemule i statoblasti). kako 

 bi to Hčrouard htio. Specijalizacija podoeiste prema komadu oucistiranog 

 rizostolona izlazi i po tome. što iz podoeiste izlazi poslije perioda mirovanja 

 pojedinačan skifopolip. dakle strogo personalna tvorevina, dok iz rizostoloničkog 

 propagula izrasta cijela kolonija, a najprije heporsonahii sistem rizostolona 

 (hidroriza), Zato sadržaj podoeiste vcema sjeća planule, a frnstnTiim ne valja 

 |i#igotovu ispoređivati s planulom. 



Svakako je rizostologonija bila ishodište kaulostologoiiije. koja se mogla 

 specijalnije razviti, ukoliko se uopće razvila stolonizaei ja na kaulićnim dijelovima 

 koi-ina i kolonija, jer ije niomenat oslobođenja stolona od podloge bio veoma po 

 voljan faktor za razvoj posebnih nespolnih rasplodnih tijela. Stoiogonija, koja 

 proizlazi iz kaulostoloria, razvila se također iz stolonizacije. a u dva glavna 

 smjera. Već smo čuli. da se kaulostoloni često vladaju potpuno poput rizostolona 

 te se čvrsto drže podloge već od prvog početka rasta. Ovo je tipična kaulo- 

 stolonizacija, koja jedamput Uopće ne vodi pomnožavanju odnosne povećavanju 

 kolonije te služi lili pojačavanju i zaštiti hidrokaula i eventualno kauličnih grana 

 (tube ili periferni sifoni u faseiknliranih stabalaca ove vrsto). Drugi put tjeraju 



