i plazuvi kaulostoloni nove koraac, koji se čine kan gBane iehođnog komin i time 

 pridonose povećavanju diferenciranog i personalnog dijelu kolonije. Drugi | » • 1 1 

 zadobivaju kaulostoloni na početku izrašćivanjn neku slobodu prema podlozi* L' 

 principu je svejedno, <la li kaulostoloni te vrste izrastaju iz posebno zasnovanih 

 regetanionth vršaka, ili da vegertacioni vršci najprije rastu pokazujući karaktere 



kauličiiih mladica te da se tijekom rasta preobrate u indiferentne stoloiiičke 

 izrasline 



■ 1) K a u 1 ost u 1 Mjrii n i ja. 



Većinom otkrivaju kanlični atoloni svoju prvotnu prirodu, i ako slobodno 

 izrastaju, time. što njihov vegetacioni vršak na doticaj reagira uvijek prijanjanjeni 



za predmet, s kojim je za rasta do doticaja došlo (stereotropizam ili tigmotrp- 

 pizam) poput vitica u bilja penjačica (loza). < hl časa doticaja sa stranim tijelom, 

 a kao' strano tijelo mo/e tangirati kojigod dio i sopštvenog korma, vlada se 

 dosadanji kanlieni stolo jednako rizostolonu. Doticajem je dakle dan ra/.voju 

 prvobitni smjer. U oblika, koji nagi nju stolpnizaciji na kormijskim dijelovima, feesto 

 je dosta, da se i inače determinirani vegetacioni vršak bilo čega dotakne, pa da 

 izgubi tu determinaciju i prometne se u indiferentni stolo. Kaulostolo. koji je 

 postao uslijed doticaja rizoiđnim, može se razviti i u poseban korinijski ili kolo- 

 nijski organ, da i ne služi rasplodu ili uopće umnažanju. U mnogib sertularida 

 razvijaju se redovito kaulostoloni u specijalne prihvaćalice (Hartlaub, Nfltting), 

 te muže između kukasto izraslih vršaka kaulostolona i dotaknutih dijelova korma 

 doći do pravih anastomoza. kako to običava biti na sistemu hidrorize. Vegeta 

 nipni vršak otapa hitinozni periderm te se cenosarci stapaju. Čini se. da ovaj 

 specijalni slučaj vitičastib prihvaćalica služi učvšćenju korma i grančica, gdje je 

 uslijed mlatanjii izložena položaja takva zaštita od koristi. 



( Všce služe slobodno zasnovani kaulostoloni. koji su uslijed doticaja postali 

 rizoiđnim, vegetativnoj propagaciji poput pravih [izostolop^čkih vnježa. Prionuti 

 uz novu podlogu napreduju rastom, znatno se produljuju, zailolie samostalnost. 

 te iz njih izrastaju novi kormi. Sodidpost sveze izmcilu ishodp.pg korma i novo 

 nastalo^- popušta već uslijed same udaljenosti, a liudnci da u tim slučajevima 

 stolonički most leltdi slobodnu u vodi. to je dispozicija za prekidanjem još više 

 povećana. Ovo je dalje upptrebljeno. te se razvio pravilni običaj odjeljivanja 

 kaulostolona. čim se dobrano prihvatio nove podloge i bez obzira, u kome je 

 stanju razvija nova kolonija, Kauličua se stoloilizacija raz\'ila u tipičnu stolpgo 

 niju najjednostavnije vrste. 



1* kampanularida išla je specijalizacija te moiuogonije i dalje, te se razvile 

 osobito kompleksno rasplodna tijelo: pluzavi kladogooij, jer odjeljivanje zahvaća 

 i preko granice ovdje na neki način individualiairanog propagatornog kaulosto 



Iona („organe en forme de vriUef) tako, da zajedno s propaguloi Ijeljuje i 



vršak korma kom]ileksni propatili po liiilardu ili klado^oni j l. I >it'erenciraiii 

 dio kladogoaija. kako ga ja zovem, potpada redukciji, te se čini. kao da mu je 



fiziološka DpraVO zadaća <la služi hranom čitave ■asplodnom tijelu, koje je iza 



prekidanja kontinuiteta ostalo bez dovoza hrane, budući da samo još nema organa 

 i |i.-r-< .ii.-i i za samostalno hranjenje, dok razvijanje nove kolonije zahtijeva hranid- 

 bene rezerve. Znatna debljina i histološke osobine nekih klado^oni j-kih stolon.i 

 upućuju na specificiranje U tem smislu, da se stovare hranidbene rezerve . ' I I e 



